RTVV%033476.02.08%20macro.html





Comissió de Radiotelevisió Valenciana i de l'Espai Audiovisual realitzada el dia 8 de febrer de 2015.
Comença la reunió a les 10 hores i 33 minuts.
Presideix el diputat senyor Marc Pallarès Piquer.
Reunió número 3.

El senyor president:

Bon dia.

Siguen tots benvinguts i benvingudes.

En primer lloc, per tal de constatar si hi ha quòrum, el senyor secretari passarà llista.

(El secretari passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Moltes gràcies, senyor secretari.

El primer punt de l'ordre del dia és la lectura i aprovació, si escau, de l'acta de la reunió anterior.
¿Hi ha alguna persona que tinga algun comentari?
¿Alguna proposta de modificació?
Queda, aleshores, aprovada.
.
.
l'acta de la sessió anterior.

Compareixença del secretari autonòmic de Comunicació, senyor José María Vidal Beltrán, per a informar sobre el pla d'actuació i treball al davant de la secretaria autonòmica, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular (RE número 691), a la qual s'acumulen les compareixences sol·licitades pel Grup Parlamentari Podemos-Podem (RE número 4.
756) i pel Grup Parlamentari Ciutadans (RE número 7.
406)

El senyor president:

El segon punt del dia és la compareixença del secretari autonòmic de Comunicació, al qual donem la benvinguda a les Corts Valencianes.
Per a la seua compareixença.
.
.
, tindrà una duració il·limitada i, després, començarem els torns dels grups parlamentaris.

El senyor secretari autonòmic de Comunicació:

Moltes gràcies, amb la vènia del president de la comissió.

Bon dia, il·lustres diputades i il·lustres diputats.

Bon dia a les senyores i senyors que ens acompanyen aquí.

I, també, bon dia a tots aquells que ens segueixen a través del streaming del canal de Les Corts.
Potser algun dia també podrem donar o saludar tota aquella gent que ens pogués seguir mitjançant els repetidors de Radiotelevisió Valenciana, però avui penso que no és un tema d'esta comissió.

Dit això i entrant en l'objecte de la compareixença, el primer que m'agradaria dir és que és una compareixença que s'ha demanat per tres grups parlamentaris.
La primera sol·licitud de compareixença va ser el 13 de juliol -jo no era en aquells moments secretari autonòmic, però assumisc també tot el que es vullga preguntar des d'aquell moment-; la segona, el 5 de novembre, i la tercera, el 27 de novembre.

I, al mateix temps, dir que el que es demanava en estes compareixences no era només explicar el que pogués ser radiotelevisió valenciana i l'espai audiovisual, sinó tot el conjunt d'actuacions que s'han portat i s'estan portant a terme des de la Secretaria Autonòmica de Comunicació.
Per tant, crec que esta comissió va més enllà del que és el títol, de Radiotelevisió Valenciana i l'Espai Audiovisual, i és una comissió que ha de projectar-se al conjunt del que és la política comunicativa de La Generalitat.

Des d'esta perspectiva, crec que ha segut un encert de les mateixes Corts el triar i fer esta comissió, que va molt més enllà del que va ser en el seu moment la comissió de Radiotelevisió Valenciana que circumscrivia únicament a radiotelevisió valenciana.

Crec que des d'esta perspectiva és com cal treballar, des d'una perspectiva del conjunt de la comunicació, del conjunt del sector audiovisual i de la radiotelevisió per abordar-se el futur que ens toca portar endavant.

D'una altra banda i pel que fa a la compareixença de la meua persona com a secretari autonòmic de Comunicació, he de dir que acabe de complir cent dies al càrrec des de la presa de possessió i que, tot i coneixent el que havia de fer, m'ha sorprés la quantitat de treball que he hagut de desenvolupar.
Són moltes les hores al dia, diguem-li allò de sol a sol i un poc més, però crec que cal fer-ho i així penso seguir.

Això sí, abans de comentar el que hem fet, el que estem fent i el que volem fer, m'agradaria expressar-los la meua visió del que s'ha d'intentar fer des de la Secretaria Autonòmica de Comunicació.
Crec que treballar al voltant del que suposen els drets de la comunicació implica -i això m'ho crec fermament- que hem de defensar i hem de treballar sobretot per la llibertat d'expressió.
Esta llibertat d'expressió i tots els drets a rebre comunicació dels ciutadans són uns drets essencials de qualsevol sistema democràtic, són la base de qualsevol sistema democràtic.
La línia de treball, per tant, ha de ser defensar com a màxima, com a principi tot el que siga la llibertat d'expressió i el dret de tots els ciutadans a rebre la informació, per damunt d'ideologies, de partits, d'interessos electorals i d'aspectes molt particulars.

I tot això, ¿per aconseguir en el fons què?
Per aconseguir un espai comunicatiu valencià, un espai plural, un espai fort, un espai lliure i un espai pel qual tots hem de treballar.
Ara bé, si la primera pregunta a l'hora de començar la compareixença és: ¿quin és este espai?
¿On estem?
Jo crec que ahí la resposta pot ser, i és molt trista, però és que ni estem.
O siga, ni estem.
¿Per què?
Al voltant d'això podríem fer-mos moltes preguntes.
Jo.
.
.
només pensar quin és el PIB del sector audiovisual al conjunt de l'economia valenciana i quin hauria de ser el PIB real d'este sector.
No sé, preguntar-los a vostés, ¿quines han segut les notícies importants a Castelló o a Alacant aquest cap de setmana?
Molts de vostés probablement tampoc les saben.
O un fet, ahir mateix va concloure aquí a València la Volta Ciclista a la Comunitat Valenciana.
¿Quins de vostés han seguit la Volta Ciclista a la Comunitat Valenciana?
¿Quants ciutadans de la Comunitat Valenciana han seguit la volta ciclista?

Totes estes preguntes i moltíssimes més que ens podríem fer ens porten a concloure, efectivament, que tenim un problema a l'espai comunicatiu de la Comunitat Valenciana, i que necessita molt de treball, que necessita molta inversió i que necessita molts d'acords polítics per portar-lo endavant.
Tot això, mirant endavant i crec que no mirant enrere.
No cal buscar culpables.
És massa el que cal fer per mirar enrere.
És massa la feina i només podrem aconseguir-ho entre tots.

Sobre estes premisses, i amb l'ànim d'explicar-los i fer-los partícips de totes les decisions que hem pres i que hem de prendre, vaig a exposar-los quines són les competències, quina és l'estructura i quines són les actuacions que hem portat des de la Secretaria Autonòmica de Comunicació.

Ara bé, dit d'això, també voldria dir que durant estos cent dies hem contestat més de trenta preguntes dels grups parlamentaris.
Jo crec que, a dia d'avui, les hem contestades totes les que ens han fet arribar ja i, pràcticament, la línia és intentar aconseguir que al cap de pocs dies que vostés ens fagen alguna pregunta parlamentària la tinguen contestada de manera immediata.

Com he dit, competències de la SAC en primer lloc -de la Secretaria Autonòmica de Comunicació-, quina és l'organització i recursos humans i, després, les àrees d'actuació.
Dividiré les àrees d'actuació per fer una explicació clara i detallada de cada una d'elles, en el que és: primer, la coordinació de l'activitat política i política informativa del Consell i de La Generalitat; en segon lloc, la promoció i la imatge institucional de La Generalitat; en tercer lloc, la intervenció administrativa en matèria de ràdio i televisió de competència de la Comunitat Valenciana; en quart lloc, l'aprovació d'un nou marc normatiu en l'àmbit de la comunicació audiovisual a la Comunitat Valenciana, i, en cinqué lloc, la recuperació del servei públic de ràdio i televisió i tot el que ha de vore en la recuperació del sector audiovisual de la Comunitat Valenciana.
Sobre esta base, per tant, intentaré estructurar i crec que explicar detalladament el que hem fet i hem de fer.

Competències de la Secretaria Autonòmica de Comunicació.
Al respecte, està molt clar, està taxat en la llei: l'article 22 del Decret 15/2015 del Reglament orgànic i funcional de la Presidència de La Generalitat detalla perfectament les àrees i això es completa amb l'article 68 de la Llei 5/1983 del Consell.
Fonamentalment, li correspon a la secretaria autonòmica la coordinació de l'activitat i política informativa del Consell i de La Generalitat, la promoció i imatge institucional de La Generalitat, la relació amb els mitjans de comunicació social, la intervenció administrativa en matèria de ràdio i televisió de competència de la Comunitat Valenciana i les altres que se li puguen encomanar.

Per això, quant a l'organització i recursos humans, s'estructura la secretaria autonòmica en una Direcció General de Relacions Informatives i Promoció Institucional que ocupa Ximo Clemente; després, amb una subdirecció general, que està ocupada amb Juan Carlos -que està aquí també-, i amb quatre caps de servei: un servei de difusió i acció del Consell, un servei de planificació i anàlisi informatiu, un altre servei de publicitat i imatge institucional i un últim de comunicació.

Tots estos serveis ocupen un total de cinquanta-set llocs de treball: quaranta d'ells de periodistes a l'àmbit de la difusió i acció del Consell i a l'àmbit de la planificació i anàlisi informatiu -quaranta periodistes repartits, això sí, per totes les conselleries-; el servei de publicitat i imatge institucional té onze llocs de treball, i el de comunicació, cinc llocs de treball.

Cal dir que no hem modificat l'estructura de la secretaria autonòmica, per tant, seguixen sent els mateixos llocs de treball.
Fa anys, a més, que no es convoca cap plaça.
Hi ha prou llocs encara d'interinatge i considerem que, per la feina que tenim endavant, sí que seria molt important -i pel que després comentaré- reforçar, o reestructurar com a mínim, per a ampliar el que és l'àmbit de l'audiovisual i l'àmbit de la comunicació.
A dia d'avui, reconeixem que pels problemes pressupostaris no es pot portar a terme més coses i, per tant, estem actuant amb totes estes persones.
A més, n'hi han vint-i-nou becaris en l'àmbit de difusió d'acció del Consell i planificació d'anàlisi informatiu, i nou becaris en l'àmbit de publicitat, que estan fent les seues pràctiques i la seua formació a la secretaria autonòmica.

Entrant ja en les cinc àrees d'actuació que hem dit.
La primera és la de coordinació de l'activitat i política informativa del Consell i de La Generalitat.
Conforme marca la llei, li correspon a la secretaria autonòmica planificar, dirigir i coordinar l'activitat informativa del president de La Generalitat, del Consell i de l'administració de La Generalitat, així com la direcció i coordinació dels gabinets de premsa de les conselleries, així com dels recursos humans que realitzen funcions de comunicació en les unitats adscrites a les conselleries.

Tot això, ¿com ho hem abordat?
Ho hem abordat des d'una perspectiva fonamental, que és actuar amb total transparència del que és l'acció del govern i de cada un dels consellers; difonent l'acció del govern de manera honesta, ajustada, sense artificis propagandístics, sense tallar.
.
.
, ni actituds que siga no permetre preguntes en rodes de premsa i evitant qualsevol tipus de sectarisme.
Jo crec que són uns eixos claus a l'hora d'atendre la informació des de la secretaria i des del govern de La Generalitat.
Són uns eixos que estan enfocats, a més, a facilitar als periodistes o mitjans tot allò que puguen demanar i donar tota la informació que puguen.

En estos moments cal dir, això sí, que hem de.
.
.
, i hem estat treballant ja en actualitzar el departament, adaptant-lo al que són els nous llenguatges comunicatius.
Dins d'este procés, evidentment, hi ha un canvi de processos, augmentant molt més tot el que ha de vore amb continguts audiovisuals més que continguts escrits i treballant, també, tot el tema que implica les diferents xarxes socials.
Inclús estem treballant, ampliant este àmbit a pujar i tindre una difusió directa en el que puga ser l'àmbit i el canal de Generalitat Valenciana, per apropar l'actualitat a tots els ciutadans de la nostra comunitat.

Quant al segon àmbit de promoció i imatge institucional de La Generalitat.
Ahí, les competències de la secretaria autonòmica es concreten en control previ i autorització dels projectes de manuals d'identitat corporativa, marques, distintius, logos o símbols d'identificació per la difusió de la imatge institucional de La Generalitat; també, amb la coordinació prèvia a la seua inserció de qualsevol mitjà de comunicació dels projectes de campanyes i insercions publicitàries, i a la coordinació i supervisió de la creativitat i dissenys referits a projectes i campanyes.

Quant a les línies d'actuació en l'àmbit de promoció i imatge institucional de La Generalitat, en primer lloc estem intentant adaptar la denominació oficial i el grafisme d'imatge institucional de Generalitat.
Des del 2006 queda pendent -a partir de la reforma de l'Estatut- transformar tot el que és esta imatge institucional de Generalitat valenciana en Generalitat, i ja estem treballant en transformar esta imatge en una nova grafia.

També estem buscant uns nous conceptes que han d'acompanyar esta nova imatge de La Generalitat i de la Comunitat Valenciana, procurant associar-los al que és la recuperació de la nostra autoestima com a poble.
Totes estes dos línies és intentar portar endavant d'acord, primer el que marca l'Estatut i després el que creiem que necessitem en estos moments, la recerca dels nous conceptes que hem d'incloure i difondre.

Estem també abordant d'una manera conjunta, global i coordinada l'estratègia publicitària de La Generalitat, sobretot per millorar en menys cost la possible eficàcia de les campanyes, intentant entrar també en temes de patrocini i incloent-hi també en totes les campanyes els canals de comunicació locals i comarcals.
Obrim una via en estos canals, que són també molt pròxims i que són valencians, per tal que puguen participar de les campanyes de publicitat de La Generalitat.

Per una altra banda també s'ha de dir que estem seguint la llei que s'està tramitant, la proposició de llei que s'està tramitant en estes Corts, sobre publicitat institucional que deroga la vigent llei o que derogarà en el seu cas la vigent Llei 7/2003, de publicitat institucional.
Ara bé, és un dels àmbits on no s'ha debatut en esta comissió, perquè no estava creada esta comissió encara, suposo que en el seu moment ja tot anirà més dins d'esta comissió; mosatros, en la mesura que puguem recolzar tècnicament tot el procés, ahí estem i ahí col·laborarem en tot este procés.

Un tercer àmbit que li toca ocupar-se a la Secretaria Autonòmica de Comunicació és la intervenció administrativa en matèria de ràdio i televisió, competència de la Generalitat valenciana.

Aquí, a la secretària autonòmica li correspon primer a elaborar propostes de normativa en matèria audiovisual, tramitar els procediments administratius en matèria de ràdio i televisió competència de La Generalitat; tres, custodiar el registre de prestadors del servei de comunicació audiovisual, del servei de comunicació audiovisual; assessorar la supervisió dels projectes tècnics que radiodifusió i televisió relatius atorgades per La Generalitat; formular propostes de planificació del domini públic radioelèctric en les bandes de freqüències de radiotelevisió; col·laborar en l'exercici de les facultats de control, inspecció i, si s'escau, de propostes de sancions en matèria de radiodifusió i televisió, i aquelles altres que li puguen ser encomanades.

Bé, en este àmbit hem de dir que la política de La Generalitat en matèria de comunicació audiovisual ha segut escassa en l'exercici d'estes competències.
Hi han hagut també algunes actuacions que no han resultat jurídicament al final molt adequades, l'anul·lació de certes sancions dels tribunals, per exemple el tema d'acció cultural o dels concursos d'adjudicacions de TDT, que també es va tombar al 2012, al marge del que puga ser tot el procés de tancament de Radiotelevisió Valenciana.

I, per una altra banda, tampoc s'ha actualitzat tota la normativa vigent que li fa falta a un àmbit, com és el de la comunicació en matèria de radiotelevisió, que necessita molta actualització normativa i que fa prou anys no s'ha abordat aquesta actualització.

A partir d'ahí, diguem-li que això el que comporta és que el mapa de l'espai comunicatiu audiovisual que ens hem trobat està un poc desfet.
Està un poc desfet perquè en el tema de l'FM privada, les llicències que adjudica La Generalitat, té pendent d'adjudicar trenta-una de les cent tretze llicències que correspon adjudicar a La Generalitat.
En el mapa de l'FM de titularitat municipal, les ràdios municipals, seguixen pendents d'atorgar.
.
.
el que és l'atorgament definitiu de la competència, hi ha una reserva provisional, hi ha una adjudicació provisional des de fa molts anys, però no hi ha hagut encara l'adjudicació definitiva de les sixanta-tres llicències municipals per emetre FM.

Pel que fa a les concessions de la TDT, també tenim la sentència del Tribunal Suprem, de 18 de juliol de 2012, que va anul·lar les concessions de catorze demarcacions atorgades per La Generalitat en 2006.
És més, de les altres quatre demarcacions que estan fora d'este concurs, també hi ha una demanda que s'està tramitant, pendent de resoldre encara, sobre les impugnacions que hi ha plantejades a l'adjudicació del concurs de les altres quatre demarcacions.

O en la TDT, per exemple, de titularitat municipal, de les possibles díhuit demarcacions que hi han, només hi ha dos constitucions del consorci corresponent.
Per tant, diguem-li que el mapa d'este espai de comunicació audiovisual a dia d'avui no és el millor possible.

Si a això li afegim que tenim al voltant de cinc-centes vint emissores il·legals d'FM i TDT en la Comunitat Valenciana; si li afegim que s'estan incomplint els criteris establerts en els plecs d'adjudicació de llicències de ràdio i televisió a la Comunitat Valenciana; si li afegim que falten uns mitjans públics de ràdio i televisió, o si li afegim, que encara no està posat en marxa, el registre, l'obligació que ja portàvem des de 2006 del registre de prestadors del servici de comunicació audiovisual, el panorama és un panorama complicat i un panorama que necessita moltes línies d'actuació, i mol de treball i molt d'acord polític per portar-lo endavant.

Què és el que estem fent en cadascuna d'estes línies, intentant ser el més breu possible.

Pel que fa a les llicències de TDT privades a les catorze demarcacions que es van anul·lar al 2012.
Bé, en estes demarcacions, com saben, se va convocar un concurs al 2005, es va adjudicar al 2006, se va anul·lar en part el procés per una sentència del suprem del 2012; i quan, en concret, el 23 de juny se va firmar ja la proposta definitiva de la mesa de contractació i es va entregar al nou govern quan va arribar ja una proposta tancada del que era l'adjudicació d'aquestes catorze demarcacions de TDT.

Vam demanar un informe a l'advocacia de La Generalitat per preguntar si, atés que era una convocatòria de 2005, amb tots els problemes que això podia suposar, si este concurs estava definitivament tancat, si s'havia de procedir i anar endavant.
L'informe va ser en este sentit molt clar de dir, no, s'ha d'anar endavant.
L'adjudicació, per tant, la proposta de la mesa de contractació és definitiva i s'ha de portar endavant.

Dit això, hem començat tot el procediment d'adjudicació i s'ha comunicat a tots els adjudicataris o les propostes d'adjudicació perquè aporte una documentació pertinent, està al dia tot el que marca la llei de contractació pública.

A dia d'avui ja hi ha algunes demarcacions on han aportat els tres adjudicataris possibles tota la documentació, ja hem revisat la documentació i per pareix ser que esta documentació és correcta; per tant, dins de poc procedirem ja a adjudicar algunes demarcacions on tots han portat la documentació.

Hi han altres demarcacions on, clar, tractant-se d'empreses que van presentar la seua documentació al 2005, algunes d'elles han desaparegut, unes altres estan en suspensió de pagaments i no poden aportar la documentació.
Per tant, hi ha altres demarcacions on no han contestat.
Per això hem hagut de publicar també al Butlletí Oficial de l'Estat les notificacions pertinents, o no han aportat la documentació correcta per estar en processos de suspensió de pagaments, etcètera.
Per tant, és tot un procés que tardarem un temps, però estem portant-lo endavant.
I jo crec que al llarg d'este mes ja començarem en les primeres demarcacions, en el que és la resolució definitiva respecte de l'adjudicació de les primeres d'estes catorze demarcacions.

Per tant, serà un procés.
.
.
, això sí, estem exigint a tots compliment estricte de la legislació i a tots se'ls està dient que després també hauran de complir en esta nova línia d'actuació el plec de condicions que ha estat marcat al corresponent concurs.

Pel que fa a les concessions de les TDT públiques, de les díhuit demarcacions, tal com he dit, a dia d'avui, només són dos les que han constituït el corresponent consorci.
Saben vostés que hi va haver alguna televisió, com la de València, que va deixar d'operar.
Però a dia d'avui el mapa o el panorama de les televisions de TDT públiques, diguem-li que a penes ni existix.

Pel que fa als operadors de ràdio i televisió per cable, eh?
, d'àmbit que correspon gestionar a la Comunitat Valenciana, d'àmbit local o comarcal, dins de la Comunitat Valenciana.
Fins ara no s'ha fet res, fins ara no s'ha fet res, però resulta preceptiva, conforme a la llei, una comunicació prèvia de l'activitat i, a més, hem d'incloure en el registre corresponent, un registre que a dia d'avui encara no tenim fet.

Per tant, estem preparant tot este procés.
I després volem, lògicament, i els mateixos operadors de cable ho demanen, fer-los partícips d'este registre i incloure's com a mitjans de comunicació de la Comunitat Valenciana i tindre dret als concursos que hi hagen d'emissió en valencià, de producció o a la publicitat, etcètera, etcètera.
Però s'haurà de fer tot este procés.

Quant als operadors d'FM privats sense ànim de lucre.
Els d'FM privats i els operadors sense ànim de lucre.
Aquí cal dir el que hem comentat, que estan pendents d'adjudicar trenta-una llicències de les cent tretze que corresponien adjudicar a La Generalitat.
Es va convocar el concurs al 2007 d'estes trenta-una llicències.
Este concurs es va declarar desert al 2011 i es va tornar a convocar.
En este concurs s'han presentat cent vint empreses.
I en este cas no va passar com el de la TDT, sinó que no se va donar en el canvi de govern conclòs perquè faltaven informes tècnics.
A més, hi ha una sentència que ha interposat un recurs, el va interposar al març de 2013, sentència que encara no ha resolt.

Sobre totes estes bases hem demanat un informe de l'advocacia per concretar la legalitat del procés i les possibles actuacions.
Sembla ser que l'opció que serà més factible és declarar-lo desert i començar de nou.
Començar de nou en dos variables: primera, pels problemes jurídics que comporta la possible adjudicació o que comportaria la possible adjudicació a partir d'este procés; i, d'una altra banda, perquè estem també entrant i volem incloure els operadors d'FM sense ànim de lucre en l'àmbit comunicatiu de la Comunitat Valenciana.
Hi han exemples.
.
.
alguna universitat pública d'una capital de província, per exemple, que està emetent de manera il·legal en FM; és normal on precisament en esta capital que s'han tret a concurs sis llicències d'FM, que alguna siga per entitats sense ànim de lucre.
Tenint en compte també que si posem a una ciutat sis noves emissores d'FM, trenquem el mercat comercial segur.
O siga, per tant, hem de racionalitzar com volem treure les trenta-una llicències.
I, és més, hem demanat també al ministeri, hi va haver un acord del Consell de 22 de gener, que hem traslladat al ministeri d'indústria, perquè ens concedisquen noves freqüències per poder donar més concessions sense ànim de lucre a l'àmbit de la Comunitat Valenciana.

Per tant, intentarem convocar un concurs amb les trenta-una llicències, ajustades perquè puguen entrar, i les noves freqüències que ens puguen donar per convocar FM, FM comercial i FM sense ànim de lucre.

Per l'altra banda, pel que fa els operadors de ràdios municipals.
En l'FM de titularitat municipal es van donar sixanta-tres concessions sense l'atorgament definitiu, amb una reserva provisional de la freqüència perquè poguessen operar.
Per tant, a dia d'avui el que falta és donar la freqüència, l'assignació definitiva.
És més, estem intentant treballar amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, no només per donar les freqüències, sinó per intentar que les ràdios municipals puguen associar-se per fer algun tipus de programació conjunta, que els pot resultar molt més econòmic i, a més, pot ajudar-los a fer una programació de més qualitat.
Per tant, estem treballant en estos dos línies: regularitzar l'FM municipal i, d'una altra banda, procurar que hi haja certa associació en l'àmbit de l'FM municipal per donar més qualitat, més contingut i amb un cost que siga menor.

Tot això a més ha de completar-se amb el que és el seguiment i supervisió de les condicions establertes en les llicències que ha atorgat el Consell.

Bé, està clar que s'han atorgat un conjunt de llicències en FM i en TDT, però estes llicències deuen ajustar-se al que és un contingut en el plec de condicions i que ha de complir-se.
El seguiment fins ara ha sigut poc i creiem que s'ha de seguir, s'ha de vore si s'ajusten o no a la concessió, tant des del punt de vista econòmic, o siga, vore si han fet o no estos llicenciataris les inversions compromeses; des del punt de vista tècnic vore si tenen la cobertura conforme correspon i la qualitat que correspon; o vore també què fan amb la programació, els tipus de contingut, la publicitat, els percentatges de producció i d'emissió en valencià que se'ls marca en l'adjudicació.
Per tant, tot això cal fer-ho, cal fer un seguiment i cal controlar-ho.

En els fons, en això el que estàs fent és complir la llei i ajudar a tots aquells que sí complixen la llei de veritat enfront dels altres llicenciataris que estan incomplint totalment la concessió que se'ls ha donat.

Per tant, esta ha de ser una altra línia d'actuació obligada de la secretaria autonòmica.

D'una altra banda, el que toca, la inspecció i control ja no de les llicències atorgades sinó de les emissores de ràdio i televisió il·legal.
A dia de hui -com els he dit-, són al voltant de quatre-centes emissores d'FM les que estan emetent de manera il·legal a la nostra comunitat, i són vora de cent-vint les TDT que estan emetent de manera il·legal a la nostra comunitat.

Evidentment, ahí n'hi ha hagut una dificultat, diguem-li.
.
.
la poca entitat que té el departament de comunicació o la permissivitat de l'administració.
Pensem que en els últims quatre anys s'han fet només deu inspeccions, o siga, vol dir dos inspeccions amb vint-i-cinc cada any; és més, estes inspeccions moltes vegades han anat enfocades, s'han fet inspeccions a Acció Cultural, s'han fet inspeccions a Tele Elx, que és la que va demandar el concurs de la TDT, bé, és igual, ¡ja està!

O siga, hem de mirar endavant, teníem cinc funcionaris en este àmbit, són mitjans escassos, i ahí el que ens hem plantejat és actuar -vullc dir-, què podem fer amb tants pocs mitjans.

Anem a actuar d'una manera diferent, hem firmat ja un conveni amb el ministeri; hem firmat un conveni amb el ministeri del que és assessorament i inspecció tècnica, això vol dir que actuarem de manera conjunta amb el ministeri d'indústria, amb la secretaria d'estat de telecomunicacions i societat de la informació, i estem també intentant firmar, bé, firmar o comunicar i treballar amb els ajuntaments on som conscients que n'hi ha torres il·legals des d'on s'està emetent.

¿Per què?
Perquè d'estes més de cinc-centes emissores il·legals, el que és curiós és que bona part d'elles, i la llei general de telecomunicació audiovisual, la llei general de telecomunicacions, perdó, la norma estatal sanciona a qualsevol torreta o operador de telecomunicacions que tinga emissores il·legals; per tant, vol dir que quasi totes estes emissores il·legals estan concentrades en algunes torretes específiques de la Comunitat Valenciana.
Tinc les dades aquí, per exemple, una torreta a Calicanto on poden haver-hi al voltant de quaranta o cinquanta emissores il·legals.

¿Què hem de fer?
Actuar de manera conjunta el ministeri d'indústria que té competències en l'àmbit de telecomunicacions; La Generalitat, que té competències en l'àmbit de continguts; i els ajuntaments per si n'hi ha algun tipus d'il·legalitat en la instal·lació d'estes torretes, ¿eh?

Pensem, i no sé per què no s'ha actuat (tussen), però pensem que són torretes on poden -com he dit- tindre quaranta, cinquanta emissores il·legals.
Si pensem dintre d'este mercat negre quant paga cada ràdio, al voltant de 1.
000 a 1.
500 euros per una emissió, o cada tele de 4.
000 a 5.
000 euros, podem pensar el que està passant ahí, el que no sé és per què no hem actuat.
Anem a fer-ho i estem avisant ja que ho farem per tancar totes estes emissions il·legals.

Considerem que és un punt clau, considerem que no té sentit que La Generalitat done llicències, n'hi ha molts que estan operant de la manera que vullguen, per tant és un punt clau i un element a tindre'l molt en compte en el treball de la Secretaria Autonòmica de Comunicació.

Tenim pocs mitjans, seria necessari ampliar-ho però, a dia d'avui, el que tenim preparat, i conforme anem a actuar, és intentant, sobretot, treballar, no d'una denúncia en concret, de denúncia en denúncia, cada operador, on vas n'hi ha un testaferro que és el que està allí, sinó actuant on surt el problema, on estan concentrades quasi totes estes emissores il·legals.
Bé, continuem amb els àmbits d'actuació.

L'aprovació d'un nou marc normatiu de la comunicació audiovisual a la Comunitat Valenciana.
En primer lloc, és evident que necessitem una nova llei de comunicació o del sector audiovisual.
Nosaltres vam aprovar a esta comunitat, al 2006, la Llei 1/2006, de 19 d'abril, de La Generalitat, del sector audiovisual, és una llei que està totalment desfasada, és una llei que ja en l'àmbit audiovisual des de fa nou, deu d'anys evidentment s'ha superat tècnicament, és una llei d'abans de la digitalització i, per tant, ha de reformar-se.
És més, n'hi ha hagut una llei general de comunicació audiovisual al 2010 -que ja s'ha reformat no sé quantes vegades- que és la legislació bàsica, que ha d'adaptar-se la llei valenciana al 2006.

Per tant, tenim una nova llei estatal, tindrem un nou model de radiotelevisió valenciana que també hem de tindre en compte a l'hora d'ajustar esta llei, tenim una nova realitat del sector i unes noves eines tecnològiques que ha d'ajustar-se també o ha de preveure la llei, i inclús tenim la possibilitat de crear un arxiu audiovisual de la Comunitat Valenciana en el que és este procés de multiplataforma, etcètera, etcètera, per tant és obligat i necessari treballar en una nova llei de la comunicació del sector audiovisual.

N'hi havia un avantprojecte de llei que es va treballar -jo crec- l'any passat, que era una llei -que hem parlat ja- no del sector audiovisual sinó de comunicació audiovisual, però és una llei que està desfasada també i que cal ajustar-la amb tot això.

Per tant, estem treballant en preparar un avantprojecte de llei que no podrà ser o que haurà de ser, al mateix temps que es vaja treballant per saber quin és el nou model de radiotelevisió valenciana.
Però, entretant, sí que hem de treballar ja en el que és el desenvolupament reglamentari de tota la normativa audiovisual.

Aquí, el més necessari, potser, és aprovar un decret relatiu al que és el règim dels servicis de comunicació audiovisual, un decret que complete el marc normatiu en un nou reglament per tot el que és el procediment de comunicació prèvia, tot el que és el procediment de concessió i règim de llicències, tot el que és el règim d'inspeccions i sancions.

Avui en dia, l'única cosa que tenim a l'àmbit de la Comunitat Valenciana és un decret, el Decret 38, de 1998 -¡vaja!
, ja és la prehistòria això, ¿no?
-, del Consell, que estableix el règim de concessió d'emissions de radiodifusió sonora per ones mètriques, bé, en fi, és el decret que tenim i, per tant, fa falta modificar i fer un nou decret.

Cal fer, també, un nou decret per al registre de prestadors del servei de comunicació audiovisual; ahí sí que hem de dir que n'hi ha un Decret, el 212, del 2009, el Decret de 20 de novembre, del Consell, de registre de concessionàries de ràdio i televisió però és un decret previ a la norma estatal, a la llei general de comunicació del 2010; és un decret que, a més, està superat ja hui en dia per les noves normatives que han de vore amb el registre de prestadors dels serveis de comunicació audiovisual, tant en el que és el registre mitjançant sistemes electrònics com les noves tecnologies que cal incloure.

Per tant, també hem de fer un nou decret del registre de prestadors dels servicis de comunicació audiovisual.

Haurem de fer, també, un decret -que no n'hi ha a dia d'avui- dels prestadors dels servicis de comunicació audiovisual sense ànim de lucre.
La Constitució, el 20.
1 reconeix i protegix tot este conjunt de drets fonamentals, i la Llei general de comunicació audiovisual també en l'article 32.
2 parla de la disponibilitat del domini públic radioelèctric necessari per tots els prestadors sense ànim de lucre i fa falta desenrotllar tot este marc normatiu per poder operar i que puguen operar els prestadors sense ànim de lucre.

A més de tot això, tenim pendent per mandat estatutari l'article 56.
3, de l'Estatut d'autonomia, del nostre Estatut, que a partir del 2006 preveu la creació, per una llei de Les Corts, del Consell Audiovisual de la Comunitat Valenciana.
Es tracta d'un consell que ha de ser -jo penso- tant per a defensar els drets dels ciutadans com dels mateixos mitjans que estan complint la legislació vigent, i un decret o una llei que -suposo- la filosofia és deslligar el control i l'actuació dels mitjans de l'administració per donar-ho a un organisme privat.
No s'ha fet des del 2006 fins ara però ja és hora que puguem abordar i treballarem també en la preparació d'un avantprojecte del que ha de ser una llei del consell audiovisual de la Comunitat Valenciana intentant complir el mandat estatutari del 2006.

I, també, tenim pendent -i això crec que ha de ser ja de manera immediata- reformar el Decret 112/2015, de 17 de juliol, de l'Alt Consell Consultiu de Radiodifusió, Televisió i Altres Mitjans de Comunicació, és una proposta que va fer un dels grups polítics d'esta cambra per a reformar el decret de l'alt consell consultiu en el sentit d'incloure, en tot este procés que tinguem d'aquí fins que es puga obrir la radiotelevisió valenciana, una participació plural en el que és tots els processos -que ara després comentarem- de radiotelevisió.

Jo considero que no és cap mal, caldria ajustar-ho, n'hi ha alguna part que no s'ajusta a la legislació vigent en matèria de contractació pública perquè és un alt consell consultiu i no pot participar en decisions però sí pot -diguem- fer informes no vinculants.

Per tant, jo crec que és una línia de treball que vostés hauran de decidir però per part del Consell es pretendria i s'agarraria de bon gust fer la reforma d'este consell consultiu.

Entrem, per últim, al que és la recuperació del servei públic de radiodifusió i televisió d'àmbit autonòmic i també, i lligat amb això, del sector audiovisual de la Comunitat Valenciana.
Jo crec que no es pot parlar de la futura radiotelevisió valenciana des d'una manera particular i singular com s'havia fet moltes vegades sinó que, a dia d'avui, quan parlem de radiotelevisió valenciana hem de parlar des d'una perspectiva global del conjunt del sector audiovisual.

En això, des d'esta secretaria, lògicament, en el que són els compromisos assumits per l'Acord del Botànic, hem de participar en garantir el dret fonamental a la informació mitjançant la radiotelevisió pública valenciana i per això hem de treballar de manera conjunta acompanyat a Les Corts i acompanyant als liquidadors en tot este procés.

Som conscients que la decisió i el model a qui correspon és a Les Corts.
Nosaltres estem pendents de vore com és este model per a acabar de concretar tota una sèrie de coses.
Som conscients, també, que tot el que és l'àmbit de la liquidació correspon als liquidadors de Radiotelevisió Valenciana, SAU, i nosaltres haurem de treballar en el que és la preparació de l'estructura tècnica i dels continguts per a poder començar a emetre en radiotelevisió valenciana.

Jo crec que fins al dia d'avui s'han pres dos decisions fonamentals i s'ha avançat en els punts claus: primer va ser la Llei 12/2015, de 29 de desembre, per al restabliment de la prestació dels serveis de radiodifusió i televisió d'àmbit autonòmic titular de La Generalitat que deroga la llei de tancament; i, després, precisament, en la creació i funcionament d'esta comissió de radiotelevisió i espai audiovisual.

Des de l'àmbit de la Secretaria Autonòmica de Comunicació, i per avançar en el procés -insistisc- lligat a la iniciativa als grups parlamentaris en la tramitació de la Llei 12/2015, hem treballat, primer, en el que és intentar coordinar-mos amb els liquidadors en tot el que és poder recuperar per a La Generalitat els béns i drets necessaris per a emetre radiotelevisió valenciana.

En este procés a mi m'agrada recordar i destacar un acord, el de 25 de novembre de 2015, de compensació de crèdits amb Mediapro, teníem per davant quinze litigis, al voltant de vint-i-set o més milions de compensació de deutes entre uns i altres, i era un dels punts més conflictius i amb més dificultats jurídiques lligades a les de futbol, a la fórmula 1, a prestació de serveis; per tant, un dels temes que calia intentar tancar.
Este el vam resoldre ja.

Estem a punt de resoldre altres acords, també, els que han de vore amb la productora de L'Alqueria Blanca o els que han de vore amb Warner.
Jo crec que ahí uns rebaixaran una part important del que se'ls devia; els altres, probablement, ens regalaran una part important també, més enllà de milió i mig, probablement, de dòlars en allò que són pel·lícules, contractació de pel·lícules, etcètera, etcètera i, per tant, doncs, bé, cal anar treballant tots estos àmbits per a recuperar tot allò que puguem de cara a la possible emissió de radiotelevisió valenciana.

Estem, també, treballant en allò que és la regularització, per exemple, la situació jurídica de la parcel·la situada a Burjassot on està la radiotelevisió valenciana, estem treballant en el que és l'adscripció a Generalitat de l'edifici de Burjassot dins d'este àmbit per tot el que siga la prestació i els drets necessaris per a prestar el servei públic de radiotelevisió, bé, i ja estem treballant en tots els processos judicials pendents de l'àmbit contenciós, de l'àmbit mercantil, de l'àmbit laborat, etcètera.
Per tant, diguem-li que és un àmbit de treball, coordinats amb els liquidadors de Radiotelevisió Valenciana, per recuperar estos béns i drets necessaris per la nova radiotelevisió valenciana.

Estem també treballant en el tema de la xarxa de repetidors, per transmetre el senyal de ràdio i televisió valenciana.
Això s'està treballant en Eige, l'empresa d'infraestructures de Generalitat i en la Direcció General de Tecnologies de la Informació per unificar les rets.

Estem legalitzant la situació de tots i cada un dels repetidors que després passarem a la Generalitat valenciana per intentar després -i pendents d'un informe que estem en estos moments a punt de rebre- per vore si després, sobre esta base, es pot arribar a acords amb altres operadors d'infraestructures, amb altres operadors que estan actuant ja en la Comunitat Valenciana, o inclús amb socis tecnològics, per portar-ho endavant, de tal manera que al final el cost siga el mínim possible, que el cost per als prestadors dels serveis, no només per Radiotelevisió Valenciana sinó també per tots els operadors privats que puguen anar, que La Generalitat els ha donat llicències, siguen els menys possibles, i d'esta manera oferir una part d'este servici públic que han de prestar i ajudar-los en això.

També volem incloure les emissions de Ràdio 9 dins d'esta xarxa de repetidors.
Saben vostés que abans Ràdio 9 anava a través de la ret d'Abertis, no de la mateixa ret de Radiotelevisió Valenciana, i ara volem, i el treball i la línia és incloure la repetició del senyal de Ràdio 9 dins d'esta xarxa.
Per tant, també en esta línia s'està treballant.

Hem treballat també en sol·licitar a dia d'avui un segon múltiple per emetre televisió al ministeri.
Va hi haver l'acord de 22 de gener de 2016, del Consell de La Generalitat, sol·licitant al Ministeri d'Indústria, Energia i Turisme la reserva i assignació d'un segon múltiple d'àmbit autonòmic, per poder emetre televisió valenciana.
Per què?
Perquè a dia d'avui, al 2014, se'ns va llevar un dels dos múltiples que teníem en el nou pla tècnic nacional de televisió digital terrestre, al no operar Radiotelevisió Valenciana, podia ser lògic que es quedés només un, per posar les dos privades.
A dia d'avui tenim un múltiple, on estan tres senyals de Canal 9, tres senyals en diagrama de barres i dos senyals dels dos operadors privats d'àmbit autonòmic.

Clar, si tornem a posar en marxa radiotelevisió valenciana, necessitarem més espai per poder emetre.
Més espai perquè més o menys dels vint i tants graus, vint i sis graus que pot ocupar un múltiple, posem-li que, de quatre, sis van en el que és emissió estàndard.
I al voltant de vuit en el que és HD.
Si volem emetre televisió valenciana en HD dels tres canals que hi han, dos ens ocuparan ja un HD.
Per tant, només podrem posar un canal i un altre.
Si a més hi ha gent que no té HD en els seus televisors, haurem de repetir el mateix canal pels dos, un en HD i l'altre en estàndard.
Per tant, si volem passar a HD, haurem de demanar més espai radioelèctric per poder emetre.

La proposta que hem fet al ministeri és dir, deixen-mos un segon.
.
.
el múltiple que ens van llevar al 2014.
D'esta manera podrem tindre un múltiple sencer per radiotelevisió valenciana, posant HD i posant estàndard.
I un segon múltiple on puguem posar les privades i les programacions de totes aquelles televisions públiques de comunitats autònomes, amb les quals hem arribat a acords de reciprocitat, que se van arribar i se van aprovar en estes Corts acords de reciprocitat.

Bé, això és el que s'ha demanat, i jo vaig estar la passada setmana al ministeri, parlant amb el secretari d'estat.
Cal dir que a dia d'avui no ho tenim gents fàcil.
O siga, no ha segut positiva la resposta inicial del ministeri al segon múltiple.
Seguirem intentant-ho i seguirem demanant-ho.
Tenim un temps fins que s'òbriga Canal 9 per demanar-ho, però hem de seguir ahí treballant i hem d'intentar que l'acord del Consell demanant el segon múltiple es porte a terme.

Un altre àmbit de treball des de la secretaria autonòmica per la recuperació de radiotelevisió valenciana en el sector.
Tot el que és la recuperació de l'arxiu audiovisual de Radiotelevisió Valenciana i d'altres arxius audiovisuals que poden completar este arxiu.
Aquí estem treballant amb Culturarts, estem treballant ja no només per digitalitzar els fons que hi havien de Radiotelevisió Valenciana, sinó també per catalogar i preparar el conjunt de materials de producció pròpia que hi han als fons de Radiotelevisió Valenciana, per vore quins tenen els drets de difusió, quins materials ja estan doblats i és molt més fàcil negociar la seua recontractació per alguna emissió a cost més menut, etcètera.

O siga, intentant vore què tenim i com hem de treballar pel que és l'arxiu audiovisual que ens farà falta també -després comentarem en les noves tecnologies- de cara a l'emissió multiplataforma, etcètera, etcètera.

A més, estem treballant en molts altres àmbits, reconnectar-mos en FORTA.
Hem escrit ja, hem tingut contactes, i hem sol·licitat a FORTA que ens diguen quin ha de ser el procés per reconnectar-mos a FORTA.
De tal manera considerem que, si es torna a obrir radiotelevisió valenciana és necessari, és obligat pràcticament que torne a incorporar-se a la Federació d'Organismes de Radiotelevisió Autonòmics, i per tant estem treballant també en tot este procés.

I per últim, els dos aspectes, diguem-li, molt importants també que treballem de cara a la recuperació del que és el contingut de Radiotelevisió Valenciana.
Primer, les infraestructures tècniques que necessitem per posar en marxa la radiotelevisió valenciana.
I segona, el que té a vore en els àmbits dels continguts que cal anar preparant per radiotelevisió valenciana, i això també el que és el recolzament del sector audiovisual de la Comunitat Valenciana.

Pel que fa a la recuperació de les infraestructures tècniques de producció i emissió de la nova radiotelevisió valenciana.
Cal dir, i és evident, que en els últims temps Radiotelevisió Valenciana no va fer massa inversions en equipaments i instal·lacions, i que lògicament el tancament de Radiotelevisió Valenciana ha suposat, no només pel temps transcorregut, sinó per deixar de mantindre totes les instal·lacions o pel desmantellament de les instal·lacions, té una infraestructura tècnica deteriorada i obsoleta.

A nivell de ràdio, efectivament es va desmuntar la ràdio de Blasco Ibáñez.
Per tant, cal tornar a muntar la ràdio.
A nivell de les delegacions de Castelló, es va desmuntar totalment.
I a Alacant pràcticament també, es van desmuntar a més la d'Alacant d'una manera molt ràpida i amb problemes de reinstal·lació si volguessin posar-lo allí.
A part del problema que hi ha en Alacant, problema jurídic pel mig, del contracte, etcètera, etcètera, del lloguer.
Per tant, diguem-li que ha estat tot concentrat a Burjassot, però ahí tant a nivell de ràdio caldrà fer alguna cosa, a nivell de delegacions caldrà fer alguna cosa, i a nivell de la infraestructura multimèdia, les webs, aplicacions, també està tota desmuntada.

Per tant, cal fer tot un nou projecte tècnic de ràdio i televisió multimèdia, on inclús avancem ja en el que han de ser els nous fluxos de treball, sense cintes.
Ha de ser ja una radiotelevisió amb fitxers electrònics.
Ja no hem d'anar al model de cinta, sinó que tota la cadena de producció ha de ser sobre fitxers electrònics.
En estructures centralitzades, bases i models de dades comuns.
Implantant ja el format d'alta definició, d'interactivitat, distribució multiplataforma, comunicacions IP, etcètera, etcètera.
En tot això estem treballant, fonamentalment concentrats en els següents projectes que estem impulsant.

Primer, finalitzar el projecte de multicontinuïtat, preparat mínimament per a programa en SD, i ara fer-ho també en HD i en simulcast, amb possibilitat d'ampliació.
En segon, adequació de la capçalera i el múltiple per permetre emissió de tots els serveis de dades associats: teletext, EPG, etcètera, etcètera.
Tercer, producció, edició d'informatius i programes en HD.
Quart, preparació de sistemes extensos de proveïment d'informació que van ser donats de baixa, o siga, reconnexions en agències, etcètera, etcètera.
Següent, augmentar la capacitat de l'arxiu i documentació.
Hem de treballar en un nou model d'arxiu totalment digitalitzat en HD i connectat al que és l'emissió.

També hem de reprendre el projecte de migració de la ràdio de Blasco Ibáñez a Burjassot.
De manera provisional estem pensant no en un projecte que implica l'obra civil a dia d'avui, que era el projecte que hi havia, que això tardaríem molt més temps, sinó en posar dins d'uns estudis provisionals la ràdio dins de Burjassot, en estudis de sonorització i altres estudis, que es pot posar perfectament.
I seria molt més ràpid que no tota l'obra civil que suposa fer el projecte que hi havia abans de Ràdio 9, que este projecte ja es pot abordar pels nous responsables que nomenen Les Corts en el seu moment, de ràdio i televisió valenciana.

Estem també preparant, el que he dit abans, la xarxa de transport i difusió de ràdio dins la infraestructura existent.
Hem de crear la plataforma multimèdia per distribució en multiplataforma dels continguts disponibles.
I hem d'estudiar, però això ja dins del que és el nou consell que es nomene, o qui siga, estudiar ja la renovació de l'àrea d'estudis, control central, postproduccions, mòbils, enllaços.
Bé, tot, ja el que és acabar tota esta infraestructura tècnica.

Després, també, quant als continguts, quant als continguts hem estat treballant, hem tingut un conjunt de reunions amb tot el sector.
O siga, és un sector, el sector audiovisual a dia d'avui, de la producció audiovisual, està desfet també a l'àmbit de la Comunitat Valenciana.
Hem estat estudiant models i tipus de contractació que hauríem de fer en este procés, intentant que per la tardor pogués obrir Canal 9 i tindre ja algun contingut preparat.
Hem mirat quina pot ser la convocatòria de formats de ficció, animació, documental, programes.
Com hem de fer-ho i com es pot fer.
Inclús tenim dissenyat tot un cronograma per a anar fent-ho.

Després, també, tot el que és l'estudi, el cronograma dissenyat dels materials que hi han dins de Radiotelevisió Valenciana, como els drets que tenim en Sony, en Warner, etcètera, etcètera, per vore com podem recuperar i què podem aportar.
Altres materials que podem tindre sense costos, com poden ser els derivats de la universitat, diputacions, etcètera, etcètera.
Vore quins materials tenim per poder emetre pel nou Canal 9.
I bé, quin tipus de qualitat i doblatge també hem de fer, els materials que puguem tindre per la nova radiotelevisió valenciana.

També estem buscant tot el que puguen ser altres materials per completar una graella.
Haurem de treballar i tenim dins el cronograma vore si es decidix una nova imatge de Canal 9, que si es convoca un concurs o no.
Organitzar tot el tema de documentació, biblioteca, arxiu, etcètera, etcètera, i l'accés a través de la multiplataforma.
Tots els acords amb FORTA que hem dit.
Els acords també en un tema important, des d'esta perspectiva del conjunt del sector audiovisual que puguen haver-hi en totes les TDT que es vagen adjudicant a canals o per a poder tindre una informació local adequada.
També ens hem de plantejar què passarà en tot el tema de la web de l'àrea comercial, etcètera, etcètera.

Per tant, diguem-li que estem treballant en tot el que ha de ser un procés, un procés que probablement haurem de començar abans que comence Canal 9, un procés que necessita i que demanda bona part del sector audiovisual de la Comunitat Valenciana.
Una cosa és que fem una llei, que comencem un Canal 9 a la tardor o quan siga, i una altra és la necessitat de començar a dinamitzar el sector de producció, el sector de doblatge, tot el conjunt del sector audiovisual a l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i per tant això sí que hauríem d'intentar començar a treballar ja.

Potser a través de l'alt consell consultiu també, perquè tinguen vostés una complida informació, podria ser si al final hi ha un acord que d'alguna manera es tinga constància del que s'està fent.
I siga com siga, des de la secretaria autonòmica, el que volem és aplicar total transparència en tot el que fem i donar informació complida a esta comissió de tots i cada un dels aspectes que anem fent.

Per a tot això tenim vint-i-nou milions d'euros, com a màxim.
O siga que no és massa, no és massa si tenim en compte que Televisió Valenciana tenia al voltant de dos-cents milions, o l'última època, al voltant de huitanta milions d'euros.
O si l'altre dia mirava jo com podem fer per ajudar el doblatge, i estava mirant que un concurs que es publicava al 2011 per a doblatge tenien sis milions d'euros.
Dius, bé, jo ara no tinc res.
Com podem ajudar al doblatge?
De fet les dificultats són moltes.
Això sí, jo crec que en treball i en l'acord de tots podrem portar endavant un àmbit com és tot l'espai comunicatiu de la Comunitat Valenciana, que necessita molta ajuda, com he dit, necessita molt de treball i necessita molts acords.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Vidal, tant per la seua intervenció com per l'esforç de concisió.

Passem ara a les intervencions dels grups parlamentaris.
Segons l'article 168, com que hi ha tres grups parlamentaris que han demanat la compareixença del secretari autonòmic, aquests tres grups parlamentaris serien els primers a intervindre.
I, en funció de l'ordre de registre, correspondria, en primer lloc, al Grup Parlamentari Popular.
En segon lloc, al Grup Parlamentari Podemos-Podem.
I, en tercer lloc, al Grup Parlamentari Ciudadanos.

Per tant, té la paraula l'il·lustre diputat el senyor Jorge Bellver.

El senyor Bellver Casaña:

Moltes gràcies, senyor president.

Moltes gràcies, senyor Vidal, per esta compareixença.

I moltes gràcies per este anunci que ha fet ara al final de la seua intervenció oferint transparència.
Jo la veritat és que en la meua condició de portaveu en esta comissió li ho agraïsc, li agraïsc este oferiment de transparència.

Si bé és cert que eixa transparència tampoc no estaria mal que estiguera acompanyada d'una certa predisposició a tindre informada estes Corts, a tindre informada esta comissió.
Com vosté dia al principi de la seua intervenció, esta compareixença la vàrem demanar el 13 de juliol.
No ha estat mal que hagen tingut de passar sis mesos perquè puguen vindre a comparéixer ací, perquè l'argument mai pot ser que és que no estava constituïda la comissió de radiotelevisió valenciana.
En estes Corts estava perfectament establit on se tindrien de…, produir les compareixences del secretari autonòmic, en este cas, del secretari autonòmic de Comunicació.
No està mal, no està mal sis meses.

Però dins d'eixe oferiment que vosté fa de transparència, li agrairia que a banda de transparència, que també n'hi haja una disposició de la secretaria autonòmica que vosté representa en este moment respecte a la informació que té de donar a esta comissió.
I estic segur, per la conversació que he pogut tindre amb vosté, que això va a ser… que això va a ser aixina.

Porta vosté cent dies en el càrrec, com dia, porta el govern més de cent dies prenent decisions.
I vosté ha vingut hui ací… que ha estat molt bé per a tots aquells que no sàpien quina és la labor de la seua secretaria autonòmica, que mos parle de quines són les seues competències, que mos parle de quina és la seua estructura, quin són els òrgans que componen la seua secretaria autonòmica.
I ha parlat més que d'actuacions, del que vosté entén, després de més de sis mesos de govern, que han de ser les actuacions que tenen de portar endavant.

Jo anuncis, anuncis clars, segur que me'n deixe alguns, però anunci, anunci clar, el primer que ha fet és que va a necessitar o que necessita per a poder desenrotllar totes les seues competències una ampliació de l'estructura.
És el primer… no sé si ho ha fet conscient o inconscientment, però és el primer dels anuncis que vosté ha fet en la seua, en la seua intervenció.
Bé, ja ho sabem.
La Secretaria Autonòmica de Comunicació per a poder desenrotllar les seues competències, entén que és necessari ampliar una estructura, una estructura, per cert, que ha comunicat i ha anunciat i ha dit que és una estructura idèntica a la que tenia el govern…, idèntica a la que tenia el govern anterior.

I ha fet vosté ací, com li dia, una recopilació de totes les seues competències, de totes les qüestions que tenen vosté de portar endavant.
Algunes d'elles importants per a la Comunitat Valenciana, algunes d'elles inclús que tenen ja de prendre….
sobre les quals tenen de prendre decisions.

Mos ha parlat vosté de la situació en la qual se trobava la concessió de les TDT.
I ha dit una cosa respecte al que és… respecte al que són les ràdios, que si jo no ho he entés malament, ha anunciat que vosté té previst deixar sense efecte el concurs dels operadors d'FM privada.
M'ha paregut entendre que era açò, i ho faran en base a un informe que van a demanar o ja han demanat -m'agradaria que m'ho diguera-…, ho fan en base a un informe que han demanat a l'advocacia de La Generalitat.

Però sí també m'agradaria que em contestara, senyor Vidal, m'agradaria que em contestara si és cert o no és cert que el Consell està ja en disposició d'adjudicar este concurs de radiodifusió.
M'agradaria que em comunicara, o em confirmara, millor, si és cert que ja n'hi ha un informe elaborat pels tècnics; si eixe informe elaborat pels tècnics, ha passat a la mesa de contractació; si la mesa de contractació ja ha opinat respecte a l'informe dels tècnics i tot este procés i si esta adjudicació està ja en condicions de ser firmada pel president, pel president del Consell.
Eixa és la informació que jo tinc, que eixe és el moment en què es trobem.

Però sí que m'agradaria, senyor Vidal, que em confirmara si açò que jo tinc entés és cert o no és cert, perquè que vostés vullguen ara incorporar una concessió de llicències d'FM per a projectes sense ànim de lucre, bé, açò és una cosa que no estava prevista en la concessió anterior.

I ha dit vosté una cosa que tampoc m'ha quedat clar i també m'agradaria poder conéixer.
Diu vosté que a banda de les trenta-una llicències que n'hi han d'FM privada, han demanat vostés més freqüències per a poder incorporar, per a poder incorporar operadors sense ànim de lucre.
Entenc que la seua voluntat és: ¿totes aquelles llicències noves seran per a projectes sense ànim de lucre, però estes trenta-una que estan hui oper…, vaja, que tenim ja concedides van a ser per a projectes comercials?
, perquè entenc que això és el que deuria ser, entenc que és això.

Però també, com li dia, per a poder-li formular noves preguntes o bé ací en la comissió o a través de preguntes escrites, necessitaria saber: ¿la voluntat del Consell és que trenta-una llicències continuen sent per a operadors d'FM privats?
I la voluntat del Consell per al que són projectes per a operadors sense ànim de lucre és: totes aquelles que poguera concedir de nou el govern central o no és aixina.
O també d'eixes que poguera concedir el govern central podrien ser algunes per a operadors, per a operadors privats.

Ha comentat vosté, senyor Vidal, com li dia, tot el que té de vore respecte a qüestions que competixen la seua, la seua secretaria autonòmica, però em va a permetre que ja vaja a les preguntes que vull fer-li respecte al que ha sigut la seua intervenció.

Diu vosté… Vosté ha sigut el president… era el president de…, el vicepresident de l'Alt Consell Consultiu de Radiodifusió, Televisió i Altres Mitjans de Comunicació.
Jo li pregunte: ¿en quina situació es troba este alt consell consultiu?
Li pregunte: ¿qui el presidix?
¿El presidix vosté com a secretari autonòmic?
Però, tenim vicepresident d'este consell consultiu?
I quina és l'activitat d'este consell?
En el decret de creació del consell, d'este alt consell consultiu, s'establia un termini de dos anys per a donar resultats.
És a dir, el consell tenia una existència de dos anys.
Bé, ja han passat sis mesos i jo no conec massa activitat, però m'agradaria conéixer quina és, quina és la situació en què ens trobem en estos moments.

Respecte al que és l'increment de pressupost… O li preguntaria: ¿s'ha incrementat el pressupost dependent de presidència destinat a contractes, a subvencions, a ajudes al sector audiovisual?
¿Pensa fer alguna modificació respecte al que és este pressupost al llarg de l'any que ve?
¿Pensa fer açò mateix per al que són les ajudes als mitjans de comunicació?
¿Té alguna cosa a vore la…?
O corregisc la pregunta.
¿No seria possible sense un nou múltiplex l'emissió de la futura radiotelevisió valenciana?
O ¿sí seria possible?

¿Han encarregat vostés -m'ha paregut entendre que sí-…, però han encarregat vostés des del govern la contractació i la producció d'algun tipus de material tècnic o audiovisual de cara al fet de ficar en marxa la nova radiotelevisió valenciana?
¿Estan contractant continguts vostés o pensen fer-ho?
I en cas de que sí, quins continguts.

¿Què opina vosté, senyor Vidal, de la televisió provisional?
I ¿creu vosté que la futura… o la nova radiotelevisió valenciana té de ser cent per cent en valencià?

Mire, jo, i amb açò acabe, senyor president, jo espere i confie en vosté.
Va anunciar en el seu dia, ho han fet constantment, però va anunciar en el seu dia la vicepresidenta del Consell que Â«ya hemos acabado con la injerencia gubernamental -parlant de la radiotelevisió valenciana-, está en el parlamento y el gobierno está al margen.
Y esta es la mejor manera de tener una televisión y una radio sin injerencias del gobierno.
Y a partir de ahí, el gobierno depende de Les Corts, ya que vamos a ser respetuosos con la separación de poderes entre el legislativo y el ejecutivoÂ».
Açò són algunes de les declaracions que arreplegaven els mitjans de comunicació respecte al que dia el govern.

Però estos mateixos mitjans de comunicació també mos donen a conéixer que Â«el tripartito y el comité negocian readmitir a extrabajadores de radiotelevisión con plaza para reabrir antes.
En estas reuniones está participando el secretario autonómico de ComunicaciónÂ».

Parlen també, senyor Vidal, Â«de la reunión secreta de los partidos, de los sindicatos y del ConsellÂ».
No ho diu Jorge Bellver, el portaveu del Grup Parlamentari Popular.
És un recull…, vaja, és un full d'un recull.
Sincerament, crec que és (inintel·ligible) .
.
.
molt mal açò que Â«han desaparecido las injerencias del gobierno respecto a lo que es la futura radiotelevisión valenciana y el funcionamiento independiente del ConsellÂ» con estas Â«reuniones secretasÂ».

I amb açò ja sí que acabe, ¿està vosté tenint reunions -no sé si secretes o no secretes…, però està vosté tenint reunions amb els grups del tripartit, amb els grups que estan sustentant el govern, amb el comité d'empresa o amb l'excomité d'empresa -ja no sé molt bé, quan me dirigisc a ells, com fer-ho?
I ¿entén, en el cas que açò siga aixina, que açò no és una ingerència del govern respecte a eixa futura independència que té esta comissió de les Corts Valencianes per a establir el que té de ser el futur model de radiotelevisió valenciana?

Res més.
Moltes gràcies, senyor Vidal.
I de veres que, com li vaig dir en l'ocasió que vàrem poder parlar respecte a estes qüestions, confie plenament en la seua bona voluntat per a portar endavant tota esta qüestió.

Gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor Bellver.

Té la paraula ara l'il·lustre diputat i síndic del Grup Parlamentari Podemos-Podem.

El senyor Montiel Márquez:

Bon dia.

Moltes gràcies, senyor Vidal, per la seua completa exposició.

De tota manera, jo sí que volia fer algunes qüestions.
Més que reflexions, jo crec que alguns dels arguments ja hem parlat en aquestes Corts molt, i en el debat de la Llei 12/2015, ja hem parlat molt del que pensem.

De tota manera, nosaltres estem preocupats per dos tipus de qüestions que vosté fa.
Una cosa és el diagnòstic de la situació del sector audiovisual, que em sembla greu, em sembla…, més que greu, em sembla que està en l'UVI el sector audiovisual des de fa anys, forçat pel tancament de radiotelevisió valenciana, que nosaltres sempre vam condemnar.

Però aplegats a este punt, el que em preocupa és que el ventall de qüestions que té vosté damunt la taula no sé si són totes compatibles a l'hora, no sé si són totes compatibles.
Ho dic perquè, per una banda, em preocupa la situació del sector, de l'espai audiovisual valencià, però, per una altra banda, em preocupa que avancem massa des de la seua secretaria autonòmica a l'hora d'anar prenent decisions en matèria d'infraestructures i de continguts, que són els dos últims temes que més m'han preocupat, mentres que encara no està fet el disseny del futur model de radiotelevisió valenciana.

Jo sempre he pensat que en esta qüestió cal avançar… no podem donar un pas rere un altre, sinó que cal abordar en conjunt els problemes laborals dels extreballadors, els problemes mercantils de la societat, els problemes comunicatius, els problemes, en definitiva, del conjunt de la indústria audiovisual i cultural de la Comunitat Valenciana, que depén en bona mida de les decisions que es prenguen en la seua secretaria autonòmica, però, sobretot, de les decisions que es prenguen en aquestes Corts.
I em preocupa que n'hi haja una certa descoordinació.

Volia plantejar-li diverses coses.
En les concessions de TDT, parlant del conjunt del sector, no he entés massa bé per què…, no ha concretat vosté quines demarcacions estarien ja clares, quant que han presentat la documentació i, per tant, és previsible que es formalitzarà dins d'un termini, que m'agradaria saber quin és, les concessions.
Mentres que tampoc ha concretat vosté ni en quines demarcacions ni en quantes en total és previsible ja que no s'aplegue a formalitzar l'adjudicació, i si açò suposarà, i per a quan, un nou concurs de llicències.
Perquè pense que el sector ha patit molts canvis, i pot ser que algunes situacions, algunes demarcacions mereixerien eixir de nou a concurs per vore les desaparicions que hi ha hagut entre les empreses del sector i les noves que hagen pogut crear-se o que estiguen creant-se en aquest moment.

Per una altra banda, també em preocupa en relació amb la qüestió mercantil, si té vosté coneiximent de l'estat dels treballs que correspon realitzar als liquidadors.
Si vosté recorda, tenen seixanta dies, dels quals s'han consumit fins ara ja trenta-huit, per a presentar el seu primer informe, que incorpore també una auditoria sociolaboral i fiscal que ens interessa per a avançar i prendre decisions.
Perquè jo imagine que amb els liquidadors sí que vosté tindrà unes reunions regulars per a conéixer l'estat dels seus treballs.

Per una altra banda, en l'apartat d'infraestructures, volia fer-li dos preguntes concretes.
Una és si ja s'han iniciat les actuacions per a resoldre el contracte onerós subscrit en el seu dia per a la seu d'Alacant.
Sembla que es va fer un contracte d'adjudicació pràcticament ruïnós per a qualsevol observador imparcial, i m'agradaria saber si s'han iniciat algun tipus d'actuacions per a resoldre aquest contracte, que hui en dia entenc que continuem pagant, encara que no utilitzen la seu.
I també si es va portar a terme alguna investigació, amb l'objecte de determinar les persones responsables de tan ruïnós contracte.

En matèria d'infraestructures, també, em preocupa saber si s'ha descartat definitivament la utilització de la seu de Blasco Ibáñez, per a la ràdio.
Pot ser que siga raonable concentrar les infraestructures del sector, o siga, de la nova empresa, en Burjassot, però em preocupa que parlem d'unes instal·lacions provisionals per a l'emissora de Ràdio 9, quan entenia que les instal·lacions de Blasco Ibáñez encara eren utilitzables, i sobretot són de propietat de la Generalitat valenciana.
O és que està pensant donar-los algun altre ús.

En matèria també ja de continguts, em preocupa saber quins criteris i quin calendari s'estan utilitzant per a aquesta.
.
.
Ha desgranat vosté tot un seguit d'idees al voltant de continguts, no?
, de ficció, d'animació i documentals.
Volia saber quins criteris tenen vostés, estan considerant, quins imports i quin calendari estan barallant.
Em preocupa que es parle ja de la rejilla, que jo pense que és avançar molt, quan no tenim definit el model.
De la graella, de la graella, dia vosté.

I em preocupa també que s'estiguen avançant algunes mesures en matèria de continguts, perquè ja veig que amb vint-i-nou milions, si obrim en la tardor, cal pensar en procés de reclutament de personal, cal vore quin tractament es va a donar a aquell compromís que marcaren en la llei de tindre en compte la situació dels extreballadors que entraren per un procés d'oposició, i que acumulen una experiència en el sector i en l'empresa especialment.

I em preocupa, per tant, quins diners estan pensant en consumir en totes aquestes infraestructures i en aquesta suposada licitació de continguts, d'eixos màxims vint-i-nou milions dels quals vosté parla, perquè caldria pensar que almenys podríem tindre en funcionament la radiotelevisió en quatre mesos.
I per tant, si n'hi ha previst algun tipus de càlcul.
Ho dic perquè sense que Les Corts hagen avançat encara, més enllà de conéixer l'informe dels experts, tal vegada pugueren incórrer en alguna precipitació.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Montiel.

Té la paraula ara l'il·lustre diputat Antonio Subiela.

El senyor Subiela Chico:

Buenos días, señor secretario.
Encantado de tenerlo aquí.

Y bueno, va a haber muchos conceptos en los que me repita con el resto de portavoces.
Pero bueno, se lo volveré a hacer.
Son menos preguntas para contestar.

Mire, voy a empezar por… Bueno, vamos a centrar casi todo, seguro, en el tema estrella de su responsabilidad, que es la reapertura de radiotelevisión valenciana.
Hay un punto en la nueva ley que aprobamos hace poco de las (inintel·ligible) … de servicio que fue bastante polémico, que fue la televisión en pruebas.
Y ahora que lo tengo yo aquí a usted, se lo vuelvo a preguntar.
¿Qué piensan hacer con esa televisión en pruebas?
Porque aún no hemos recibido una razón convincente y clara de por qué y para qué necesitan esa posibilidad de poder emitir un contenido enlatado, de poder emitir contenido, como he dicho, y sobre todo qué beneficios puede traer.

Y menos todavía han rebatido los motivos por los que nos oponemos, desde el principio, a esta televisión provisional, que no son otros que supondría tener unos medios de comunicación puramente dominados por el Consell, puramente unos medios de comunicación gubernamentales, como ya se ha dicho aquí esa palabra.
Y sobre todo una emisión que podría afectar al proyecto definitivo, porque entendemos que no sería una emisión de un contenido atractivo, y podría ahuyentar a la audiencia.
Entonces, ¿es consciente usted -y yo creo que sí, pero me veo en la obligación de preguntárselo- de la irresponsabilidad que supondría errar en este intento de reapertura de los medios de comunicación públicos?

Porque, ¿usted sabe cuántas empresas volverían a cerrar, o incluso no llegarían ni a abrir, y el coste que supondría eso en el empleo que se podría crear en el sector audiovisual valenciano?

Hace poco el president de Les Corts hacía una petición de emitir la actividad parlamentaria por el canal de Canal 9.
Usted lo ha nombrado ya aquí.
¿Es una opinión compartida por el Consell?
¿No cree usted que nos podíamos encontrar con el mismo que nosotros decimos o por el que nos negamos para la televisión en pruebas, es decir, que la emisión de estas tertulias tan entretenidas que nosotros tenemos aquí, ahuyenten a la audiencia y pongamos en peligro el futuro proyecto de radiotelevisión valenciana?

Porque yo creo que está claro que el entramado informático que padecemos aquí, en Les Corts, está obsoleto, pero el que está interesado en seguir nuestro día a día creo que puede hacerlo, y dudo mucho que realmente le podamos quitar audiencia hoy en día a Sálvame.
Aunque, bueno, hay veces que pueda ser.

Sobre el presupuesto, sobre los veintinueve millones que tienen, se han comentado diferentes cifras, pero me gustaría que nos dijera aquí cómo tienen previsto distribuirlo.
Qué necesidades materiales tienen ya claras que hay que cubrir.
Y sobre todo, cómo piensan conseguir, o qué idea llevan para conseguir que la mayoría de ese presupuesto se quede o se invierta en empresas de la Comunidad Valenciana.

Otro tema en el que también he incidido más de una vez, y me gustaría dejarlo plasmado aquí también, es que me explicara el pacto del botánico.
No estoy en contra, no estamos en contra en mi partido de que el Grupo Parlamentario Podemos participe en la creación de manera directa, o más directa, de este proyecto.
Pero sigo sin ver clara y transparente en qué parte intervienen y en qué parte no intervienen.
En qué parte se pueden enfrontar a sus competencias, si realmente tienen competencias ejecutivas, no tienen ejecutivas.
Y en las competencias que su pacto de gobierno les haya concedido, el resto de oposición cómo podemos controlar y cómo podemos ejercer nuestro derecho de control sobre la gestión en este proyecto.

Igual que el señor Montiel, le pregunto por los liquidadores.
¿Cómo va su trabajo?
¿Realmente siguen teniendo los mismos problemas que tenían de recursos?
¿Se les ha dotado de más recursos para poder hacer su trabajo?
El otro día me llamó la atención pasar por el edificio de Canal 9 y ver dos plantas enteras iluminadas.
Ya no sé si es que tienen más recursos, están haciendo horas extras o es que ha coincidido que estaban limpiando todo el edificio a la vez.
Pero me da la sensación de que parece que haya algo más de actividad allí.

También quisiera preguntarle por si hay novedades con el tema del litigio del edificio de Alicante.
Sé que estaban intentando solucionar o desbloquear el monumental problema que suponía aquel contrato de alquiler, pero hace tiempo que no salen noticias al respecto.

Y también quería saber si tienen decidida la opción de que la radio vaya al final al edificio de Burjassot, y abandonar los bajos de Blasco Ibáñez.

Y para terminar, quería hacer también alusión al tema de las negociaciones, que se publican con el excomité de empresa.
Quisiera saber si son ciertas esas negociaciones que está llevando el Consell con ellos o los miembros de… Bueno, sí, el Consell, porque realmente es lo que nos interesa.
Porque se habla de readmisiones, ya un número elevado de trabajadores.
Se habla de prejubilaciones, indemnizaciones.
Se habla de cosas muy concretas.
Incluso lo que más me preocupa, se habla de reuniones secretas, cuando encima se anuncian en prensa.
Es algo que realmente resulta extraño.

Estas indemnizaciones, prejubilaciones, estos acuerdos a los que se puede estar llegando, si se está llegando con los extrabajadores, ¿están presupuestados en estos veintinueve millones que tiene usted para este año, o esos costos a los que pudiera llevar cualquier acuerdo con los extrabajadores, de dónde podríamos sacar o de dónde sacarían ustedes ese dinero?
¿Quiere decir que ya tienen ustedes un proyecto decidido, con una estructura?

Y sobre todo, pues eso, un tamaño de empresa pública, porque igual como dice el señor Montiel podría ser un poquito incongruente estar aquí debatiendo o empezar a recibir comparecientes para establecer un proyecto de televisión, cuando por otro lado o paralelamente ya se tiene decidido un proyecto y se está estableciendo una estructura para la futura radiotelevisión valenciana.

Nada más.
Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Subiela.

Correspon ara el torn al Grup Parlamentari Compromís.
Té la paraula l'il·lustre diputat Fran Ferri.

El senyor Ferri Fayos:

Moltes gràcies, senyor president.

Senyor Vidal, benvingut a esta comissió.
Gràcies per la seua extensa exposició.
Sempre dóna gust escoltar-lo, perquè la veritat és que té un coneixement del que és el sector molt específic, i un sempre aprén d'escolar-lo a vosté.
I em fa l'efecte, després, que queda molta feina per fer, i sobretot em fa l'efecte que molta d'esta feina que queda per fer és perquè abans no s'havia fet esta feina.
Sembla, i pel que vosté ha dit també, la poca feina que s'havia fet s'havia fet amb un dirigisme ideològic molt clar i que en poc ajudava a millorar el sector o en poc ajudava a solucionar les problemàtiques que hi havia al sector audiovisual valencià.

M'agradaria centrar-me sobretot en cinc temes, començant per Radiotelevisió Valenciana, i és que vosté ha parlat molt de la situació dels equipaments, ha dit que cal renovar, ha dit que cal actualitzar tot estos equipaments.
I la meua pregunta és si tenen vostés un càlcul de quin seria el cost estimat d'esta renovació, de l'aplicació de totes estes innovacions en l'equipament de radiotelevisió valenciana i, sobretot, si amb el pressupost que comptem enguany per a totes eixes qüestions tindrem prou.

Després, un altre tema, vosté haurà llegit que ha eixit una sentència per la nul·litat del nomenament del senyor Reig sense altres conseqüències jurídiques malauradament, però el que sí que m'agradaria preguntar-li és: a banda de les problemàtiques laborals o del mateix tancament, ¿n'hi ha altres qüestions jurídiques que afecten a l'ens audiovisual?
i, si és així, doncs que ens diga quines són i en quin estat es troben totes ells, ¿no?

I, sobretot, també, doncs, bé, ens preocupa la situació de l'edifici d'Alacant i quina va a ser la resolució que va a prendre el Consell en aquesta qüestió.

Després, quant a les ajudes de presidència per al sector audiovisual, sí que m'agradaria saber quina és la línia que van seguir des de presidència, quan començarà el calendari d'adjudicacions i com van a fer-se, ¿no?

Després, quant al mapa de les TDT, agrair-li la seua ampla explicació i un dubte que em queda és que durant molt de temps han estat incomplint els mateixos plecs de condicions com la producció pròpia, la presència del valencià en aquestes TDT i, per tant, què pensa fer el Consell perquè es complisquen aquestos requisits que venien en els plecs de condicions.

Quant a les ràdios i les teles il·legals doncs, bé, és un escàndol, ¿no?
, que tinguem eixa quantitat de teles i de ràdios il·legals, és un escàndol també que en els últims anys només s'hagen fet deu inspeccions i les quals hagen anat directament amb eixe dirigisme ideològic doncs a Acció Cultural o a Tele Elx, que precisament Tele Elx va ser la que va denunciar la manera en què s'havien fet eixes adjudicacions.
I, després, vosté explica com va fer-se efectiva esta lluita, ¿no?
, fins ara, cosa que li agraïsc.

Després, tenim la gestió amb el nou múltiplex -que vosté ha explicat-, que sàpiga vosté que des de Compromís li donarem suport perquè nosaltres pensem que en un territori amb una llengua pròpia es requerix d'eixe múltiplex per a poder tindre eixos convenis de reciprocitat amb altres territoris i poder emetre la seua pròpia televisió, perquè és evident que amb un únic múltiplex, que podríem fer-ho, podríem tindre eixa reciprocitat però, evidentment, seria una reciprocitat a la baixa perquè només podríem remetre, doncs, a la millor un canal d'algunes de les televisions que emeten en la nostra llengua.

Per tant, vaja per davant que tindrà el nostre suport amb la reivindicació d'allò que creguem que és just, ¿no?

I, bé, i ahí la veritat és que no crec que n'hi haja cap problema en el tema de la reciprocitat perquè és un conveni aprovat per este parlament, que ja ha passat inclús pel Senat de l'estat i, bé, seria una qüestió ja de simplement poder-lo fer efectiu.

Quant a la publicitat institucional, això sí que és una qüestió que vosté no ha tractat en la seua compareixença, hem vist com fins ara eixa publicitat institucional s'ha fet amb un ús partidista -ja vaig acabant, senyor president-, s'ha fet un ús partidista i a conveniència dels càrrecs públics o del partit en el govern i no amb una finalitat pública que és per allò que hauria de ser utilitzada.
I per això, inclús moltes vegades s'ha utilitzat la caixa fixa per a pagar aquestes qüestions que no és la finalitat de la caixa fixa.

Per això li pregunte: ¿quines línies s'estan introduint per a fer més efectiva i útil la publicitat institucional?
, ¿com pensen evitar la tendència a la propaganda que hem vist en els darrers anys tenint en compte que ara mateix n'hi ha en tramitació una llei presentada pel meu grup, pel Grup Compromís, que incidirà precisament en això?
, ¿i quin és el pressupost amb què compten vostés i en quines campanyes pensen vostés invertir més?

Res més i moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Ferri.

Té la paraula la portaveu del Grup Parlamentari Socialista, la il·lustre diputada Rosa Peris.

La senyora Peris Cervera:

Gràcies, senyor president.

Senyories.

Secretari autonòmic, benvingut a esta comissió.

Els que el coneixen diuen que és vosté un gran professional, molt encertada la decisió del govern de nomenar-lo secretari de comunicació i esta portaveu també ho pensa així.
Així que, benvingut a esta casa.

Vosté ha començat parlant que l'acció presidida o que presidirà la seua acció té tres grans principis: la legalitat, la transparència i l'objectivitat per a donar compliment a una gran llibertat, la llibertat d'expressió, i un gran dret, el dret a la informació.

No és menuda la tasca que vosté s'ha ficat per davant, així que en eixe sentit també li desitge molta sort.

Obriguem una nova etapa, vosté ha demostrat hui ací no sols que és una nova etapa sinó que són noves formes i, a més, que té un pla de treball.

I no ens ha de sorprendre ni ficar-mos temorosos, probablement estem poc acostumats que en el poder legislatiu i el poder executiu n'hi haja divisió de poders, així que el legislatiu fem el que hàgem de fer i l'executiu també té la seua responsabilitat.

Demane, també, en eixe sentit, confiança per al secretari autonòmic.

I, mire, vosté parlava que comptava amb la mateixa estructura que en l'etapa anterior -per la seua exposició, al paréixer- per a fer coses diferents i moltes, perquè és molta l'agenda que queda pendent.

Jo també em preguntava, com el portaveu de Compromís, a què es dedicaven abans, a més de controlar els mitjans, manipular i, al paréixer, també, desviar diners públics.
Per a l'interés general molt, molt, molt no pareix que es dedicaren.
No sé si vosté tindria alguna idea a què dedicaven el temps, els diners i els recursos.

Vostés ens ha parlat de la promoció de la imatge de La Generalitat, i ací, senyor Vidal, una aportació.
Ens agradaria que en la publicitat institucional de La Generalitat no haguérem de trobar-mos ni una volta més amb una publicitat sexista.
No fa molt que vàrem denunciar la utilització de la imatge de les dones cosificada com un element de publicitat.
Jo li demane que este govern, també en açò, varie la seua posició.

En l'àmbit del repartiment amb les TDT una pregunta: si vosté ens ha parlat de l'any 2005, la qual cosa suposa que fa onze anys, m'agradaria conéixer quina és la seua opinió de les raons que considera (rient) de per què han tardat onze anys en este àmbit amb tants problemes com els que vosté ens ha plantejat.

I sobre la necessitat de regular l'ordre en l'àmbit de les televisions i de les ràdios evidentment, tota esta comissió segur que estem d'acord que així ho faja.

Vosté ens ha parlat de l'aprovació d'un nou marc regulador en l'àmbit de la comunicació i del sector audiovisual.
A nosaltres ens pareix molt interessant.
Efectivament, la Llei 1/2006 està desfasada però ¿tenen vostés un calendari ja previst per a avançar-nos?

I, per últim, en relació a radiotelevisió valenciana -president, em queden trenta segons, li demane un poquet de temps-, jo vullc dir-li que en el últim ple d'ací, de Les Corts, vàrem tancar una etapa fosca i dolenta, una etapa que tingué com a punt culminant l'abrupte i antidemocràtic tancament de radiotelevisió valenciana i, naturalment, un consell -permeta'm sense acritud- patètic en el comportament de tota esta etapa.

Una radiotelevisió que s'ha caracteritzat pel dèficit democràtic en el seu funcionament, per malbaratar molts recursos públics, per manipular, per ficar una manipulació informativa insuportable, no ha complit com era el seu deure en el paper de promoure la nostra llengua, ha privat a la nostra comunitat de tindre un sector audiovisual potent; en definitiva, ha degradat la qualitat democràtica.

Alguns es pregunten si esta era la tele que teníem, ¿per què l'estem reclamant?
Doncs, permeta'm que li diga un dels eslògans en les manifestacions quan dien Â«no protestamos por la radiotelevisión que nos han quitado sino por la que merecemosÂ».

Hui, estem ací, també, per a construir, per a recuperar, per a tindre la televisió que els valencians i valencianes es mereixem, recuperar eixe servei públic, recuperar el sector audiovisual i recuperar també un gran instrument potent per a la nostra llengua, el valencià, on la televisió és fonamental.

I acabe diguent que espere que les paraules de Joan Fuster no es complisquen quan ell va dir que el País Valencià serà monolingüe en castellà en pocs anys.
Amb la nova radiotelevisió valenciana espere que els seus auguris no es complisquen.

Gràcies, secretari autonòmic.

El senyor president:

Moltes gràcies.

Té la paraula el senyor Vidal per tal de contestar totes aquelles qüestiones plantejades pels diferents portaveus parlamentaris.

El senyor secretari autonòmic de Comunicació:

Molt bé.

Moltes gràcies.

Intentaré contestar a tot i, a més, amb una filosofia, la primera pregunta, amb tota raó, bé, ¿per què hem tardat des del 13 de juliol fins ara a comparéixer aquí?

És cert que en este procés de secretaria autonòmica de comunicació doncs hi ha hagut un canvi pel mig; també és cert que pel mig han estat les vacances de Nadal, la dificultat de.
.
.
o ja voler fer o que comparegués el secretari autonòmic en esta comissió i no en una altra comissió que no era tan específica al voltant del que és el sector audiovisual de la comunicació, per tant, bé.
.
.
Hi ha una sèrie de factors, en este cas, que han alterat el resultat.

La meua filosofia no és esta, la meua filosofia, de veritat, totes les vegades que faja falta, totes les vegades que ho demanen jo vindré aquí, és més, vullc vindre.

M'agradaria que qualsevol decisió que prenguessen en este àmbit que participéssem tots i que fos pública i transparent.
És més, jo crec en un model de mitjans de comunicació, falta dins esta infraestructura -i faltarà, i jo crec que al llarg de la legislatura haurem de fer-ho- un consell audiovisual que el que vol és traslladar i llevar de la part de la institució pública de govern tot el que ha de vore amb el control, adjudicacions, etcètera, etcètera, de mitjans de comunicació.

Per tant, de veritat, jo penso que la filosofia que he de tindre com a secretari autonòmic de comunicació en tot l'àmbit de relació amb els mitjans ha de ser un àmbit de total transparència, un àmbit que ha de vore i ha de decidir-se molt més a Les Corts que al govern.
És aquí on s'ha de decidir moltes coses i és aquí on he plantejat també -i, ara, després entraré en l'alt consell consultiu- que, efectivament, que n'hi haja un alt consell consultiu -ara, després, comentarem per què s'ha parat- que puga tindre constància i, si més no, que puga traslladar també a Les Corts, entretant tenim tot el muntatge d'una nova radiotelevisió valenciana i d'un nou consell o un consell per primera vegada audiovisual a esta comunitat.

Per tant, que conste que la meua filosofia en este sentit és molt clara, sempre ho he pensat, sempre ho he defensat, sempre ho he escrit; o siga, que la relació esta, el que déiem control i relació amb mitjans ha de ser transparent i, a més, ha de ser des de Les Corts, a ser possible, o des d'autoritats independents.

Bé, la primera pregunta, al marge de la queixa amb tota la raó que feia molt de temps, la primera pregunta havia de vore amb les actuacions al voltant de la TDT però, sobretot, del concurs d'FM.
¿Per què, què s'ha fet i què s'ha deixat de fer?

El concurs de la freqüència modulada es va convocar al 2007, efectivament; al 2011 es va decidir declarar-lo desert; i, ara, ¿amb què ens hem trobat?
, i de fet crec que és una documentació que se'ls ha aportat, d'alguna pregunta parlamentària que es demanava que s'aportés (algú tus) tota documentació, els vam aportar tot l'expedient de la TDT i tot l'expedient de l'FM.

A l'expedient d'adjudicació de l'FM, efectivament, no s'ha acabat de fer, i no s'ha acabat de fer perquè falta, conforme es va requerir per la mateixa comissió de contractació, falta la justificació de l'informe tècnic de per què s'havia valorat l'informe tècnic d'esta manera.
N'hi ha un informe econòmic amb una valoració; n'hi ha un informe de continguts amb una valoració; n'hi ha un informe i justificació de la valoració; i n'hi ha un informe tècnic en què falta això i, a més, n'hi ha uns problemes de terminis que s'han incomplert.
A més, n'hi ha una demanda pendent de resoldre que pot tirar o que pot sentenciar-se en un sentit o un altre però que, bé, també pot afectar que es porte endavant el concurs i al final haja de suspendre's o haja de passar-mos com ens va passar en el concurs de la TDT.
Això per una banda.

Sobre tot això el que hem demanat a advocacia és, dir, bé, ¿com veuen vostés el procés a dia d'avui?
¿Es pot continuar endavant o cal continuar endavant?
L'adjudicació està feta, i igual que en la TDT ens van dir Â«cal continuar endavantÂ», vam continuar.
O tal com està, ¿a dia d'avui n'hi ha certs riscos que el puguen declarar per una sentència -diguem- no ajustada a dret, o que les demandes que es puguen fer contra l'adjudicació puguen guanyar atés que n'hi ha una part del procés que no s'ha fet, que la persona que havia de fer la valoració s'ha jubilat ja, que no.
.
.
?
Bé.
N'hi ha estos dubtes jurídics que són els que han demanat d'alguna manera que es resolguen.

Però, també, n'hi ha una altra qüestió de fons, és cert, ho he plantejat aquí.
Dins del concurs de les trenta-i-una llicències que es trauen, sis, per exemple, estan a Castelló, o tres a Villena.
¿Què passa si posem sis operadors comercials més a l'FM de Castelló?
¿El mercat es manté o hauran de fer fallida alguns?
És una reflexió i un estudi que voldríem fer abans de decidir.
O siga, clar.
.
.
¿no és molt millor que si hi ha alguna institució pública important que vol emetre i no pot emetre, que està emetent de manera il·legal, tinga un espai com a associació cultural per a emetre sense.
.
.
, o educativa, per a emetre sense ànim de lucre?
Hi han preguntes a fer-se.
Villena, n'hi han tres que s'han tret també.
¿Fa falta tres noves emissores comercials per a Villena?
¿Trencarà el mercat comercial l'FM de Villena?

Sobre estos dos pivots, vore l'informe jurídic demanant a vore què passarà en un mercat, si poses en determinades circumscripcions.
.
.
, si poses més operadors comercials, ¿què passaria?
En estos casos, sobre esta base serà la decisió que haurem d'acabar de prendre.

I, d'una altra banda, efectivament, hem demanat al ministeri.
.
.
, creem que és important i creem.
.
.
, hi ha algunes de les emissores il·legals que de veritat són associacions sense ànim de lucre, que tenen dret a emetre i que, fins al dia d'avui, no han tingut cap procediment legal per a poder emetre.
Considerem que han de tindre una porta oberta que associacions culturals, associacions educatives i tot tipus d'associacions sense ànim de lucre puguen entrar també a l'àmbit de l'FM.
Hi ha espai radioelèctric suficient i el mercat pot ajustar-se perfectament.
Per tant, són les bases en les quals estem treballant i, ja dic, no puc manifestar una opinió definitiva, però si en el cas de l'FM l'informe de l'advocacia posa molts de problemes a la solució que puguen donar, adjudicant-se les concessions amb els possibles recursos que puguen tombar-lo, etcètera, etcètera, procedirem a fer-ne un nou, tenint en compte ja estes variables i intentant incloure, o bé un nou només d'FM comercial i un altre sense ànim de lucre, o les dos, per vore com és possible portar-ho al mateix temps.
Per tant, intentarem això.

Segona pregunta.
L'alt consell consultiu i tot el nom que té darrere.
Efectivament, en el seu moment a mi em van nomenar vicepresident executiu d'este alt consell consultiu i se va modificar quan vaig haver de passar a secretari autonòmic de Comunicació.
D'alguna manera, no es van nomenar totes les persones que havien previstes perquè era un consell que estava lligat a tot el procés, sobretot i fonamentalment, d'aprovar una nova llei de radiotelevisió.
Esta aprovació de la llei de radiotelevisió, que al principi es pensava que podia ser abans, al final se va traslladar fins.
.
.
, bé, va arribar fins al desembre, que és quan va poder aprovar-se.
I, per tant, creiem que era important no incidir en un alt consell consultiu quan el punt clau de decisió s'estava prenent i s'havia de prendre a Les Corts amb la nova llei de radiotelevisió valenciana, i ho vam deixar de costat un poc.

La filosofia de l'alt consell consultiu, efectivament, és simplement per a ajudar en tot este procés de tot el que hem dit que falta fer a nivell normatiu.
I també pot haver-hi una segona variable: ajudar en tot el procés fins que puga començar una nova radiotelevisió valenciana.
Per això, a dia d'avui, es va.
.
.
, en el seu moment es va deixar paralitzat fins a la nova llei de radiotelevisió valenciana i, a dia d'avui, el que estàvem pendents és, a partir de la proposició no de llei d'un grup parlamentari d'estes Corts, vore, si els pareixia bé.
.
.
, nomenar algunes persones que tinguessen la confiança de tots, que fossen persones més o menys neutrals en tots els àmbits, que poguessen estar ajudant en l'àmbit legal, però, també, controlant qualsevol tipus de decisió que poguessen prendre des de la secretaria autonòmica.
Per això, ahí estem totalment oberts a vore com podem completar l'alt consell consultiu.

Respecte a l'increment de pressupostos per a ajudes al sector audiovisual, que ahí també hi ha hagut alguna pregunta, una altra intervenció.
La Secretaria Autonòmica de Comunicació no és la que dóna les ajudes al sector audiovisual.
Això es fa des de la conselleria d'educació i cultura, o des de la secretaria autonòmica de cultura.
Ahí el que sí que hem fet és posar-se en contacte amb la secretaria autonòmica de cultura per demanar-los -i així es traurà de cara a les convocatòries d'este any- demanar-los que les convocatòries que fessen per a l'ajuda a la producció audiovisual tinguessen en compte que Canal 9 ha de tornar a reobrir-se, i tinguessen una variable a considerar, a l'hora d'adjudicar estes ajudes, que fossen material susceptible després de poder emetre's i que donassen també els drets per poder emetre's per Canal 9.
Per tant, diguem-li que sí que hem entrat en esta variable; ara, no som des de la secretaria autonòmica qui portem estes ajudes al sector audiovisual.
I no sé si s'ha incrementat el pressupost o no, no ho sé perquè va a la secretaria autonòmica de cultura i li ho hauria de preguntar.
.
.
preguntar a ell.

Respecte al tema del múltiple.
Respecte al tema del múltiple que hi ha hagut alguna pregunta també.
.
.
jo crec que ens fa falta de veritat.
O siga.
.
.
en primer lloc, no pot ser que una altra comunitat amb llengua cooficial com Catalunya tinga dos múltiples per poder emetre i nosaltres no tinguem un segon múltiple.
Si volem emetre de veritat, pensem en l'espai comunicatiu de la Comunitat Valenciana, l'emissió en la llengua cooficial en valencià és mínima.
Tindre dos múltiples ens pot ajudar, d'alguna manera, que un percentatge del deu, del quinze o un poc més per cent ajude ja a ser en la llengua cooficial; si no, el panorama seguirà dominat totalment per les emissions dels mitjans de comunicació en castellà, i això ja sabem què porta: que al final el valencià siga el que dia Joan Fuster, una llengua morta que vaja desapareixent.
Per tant, és molt important tindre en esta comunitat un segon múltiple.
L'ideal seria el plantejament que ens han fet teòric, que és reservar un múltiple per Canal 9, per poder tindre diverses emissions i, per tant, passar al segon múltiple les reciprocitats i les televisions privades.
Creem que és una cosa normal.
Creem que ho té Catalunya.
Nosaltres ho podem tindre.
És cert que hi ha una translació de les freqüències per a la telefonia digital, però en este procés de translació no podem quedar al marge i no podem renunciar a un dret fonamental que tenim, com és tindre mitjans i tindre emissions en la nostra llengua.
I això també ens permetrà que si al final la nova radiotelevisió valenciana decidix tindre un, dos, tres, quatre canals, que puguen tindre'ls; de l'altra manera, no.
A dia d'avui, tal com estem, seria molt difícil complir els convenis de reciprocitat i, a més, fer emissions de Canal 9 amb més d'un canal.
Si volen posar HD i estàndard, ja no ens caben cap més.
Per tant, tenim dos privats que és obligat mantindre, per tant, ahí tenim dos freqüències en estàndard obligades, i en les altres tres, amb un estàndard.
.
.
, amb un HD, ja només poden posar un estàndard, per tant, podíem fer.
.
.
, però això no està ajustat a la legalitat vigent.
A Illes Balears el que han fet és.
.
.
(Algú diu: Â«¿Seria possible?
Â») No, sería posible uno más, pero incumplirías la legalidad vigente.
Desde el ministerio te podrían llamar la atención, porque no… (Veus) Sí, en Baleares se ha utilizado -y creo que van a tener un requerimiento en este sentido- el múltiple estadístico, que entonces te permite ajustar y poner un canal más, ¿eh?
, uno… tal.
Pero eso genera interferencias y genera problemas, lo que se va es saltando la señal para tener un ancho de banda mayor, y yo creo que no debemos llegar a eso… de verdad.
Tenemos suficiente capacidad de generación y de acuerdos como para decir… necesitamos otro, ¿no?
Bé, ahí estem.

Otra pregunta que han hecho también desde más intervenciones.
¿Se ha encargado desde el gobierno alguna producción?
No.
O sea, a día de hoy, le puedo afirmar que no hemos contratado nada.
No hemos gastado ni un solo euro que tenga que ver…, de radiotelevisión valenciana.
Lo que sí que hemos tenido que hacer, y como es lógico, es prever toda una serie de variables.
O sea, nosotros hemos previsto qué es lo que hay que hacer, si queremos tener y generar contenidos.
Pensamos, además, y de verdad, pensamos que tenemos que empezar pronto a contratar, sea a través de las Cortes, viniendo aquí y explicando de pe a pa, como sea, pero tenemos la conciencia de que para recuperar el sector audiovisual hay que empezar ya a mover producciones, a empezar a pensar como si en otoño, el año que viene vamos a tener televisión valenciana y hay que empezar a preparar cosas.
El sector de verdad que lo necesita, producción, doblaje… todo, o sea, todo.

Y nosotros lo que sí que hemos hecho…, insisto, no hemos gastado nada, pensamos cualquier cosa que se haga con luz y taquígrafos y que tengan cumplida cuenta desde las Cortes, pero, a día de hoy, no hemos hecho nada; hemos preparado todo.
Eso sí, no nos podrán acusar de no tener ni un plan, ni un…, lo tenemos todo previsto, ¿eh?
, lo tenemos todo previsto.
No tenemos la parrilla; eso sí, no hemos diseñado, ni se nos ocurriría diseñar ninguna parrilla, pero tenemos que generar…, tener derechos y tener generados cientos, miles de horas de contenido para que la nueva dirección pueda decidir qué hace.

Y es más, está la otra variable que le he dicho, el sector nos lo están pidiendo.
Desde todo el sector…, hay algunos aquí del ámbito de la producción audiovisual que nos están empezando…, que empecemos a contratar ya algo, a mover el sector o a doblar películas… tal.
Entonces, consideramos que desde esta línea es importante.
Por si acaso acabaré de contestarle la parte… la parte técnica.

Otra de las preguntas que yo creo que ha sido doble: ¿qué opino de la televisión provisional?
No sé si la de las Cortes, o la de La Generalitat, o la de Canal 9, ¿eh?
Las emisiones provisionales.
En el tema de las emisiones provisionales, efectivamente, yo…, es lo que digan las Cortes.
Nosotros…, sí que se ha puesto en la ley y sí que se pidió en la ley que tuviésemos la posibilidad de hacer emisiones provisionales por si hacía falta, porque en el fondo y en la filosofía de base tenemos tres canales por ahí que están…, se aburren ya las pobres barritas ahí, el diagrama -suerte que abajo está la señera por lo menos, pero ahí está puesta-, se están aburriendo ya de estar quietas.
O sea, de alguna manera… creo que tener tres posibilidades de emisión en una comunidad como esa, con tal posibilidad que tenemos de generación de contenidos, con un déficit de emisiones en valenciano… bueno, pedirles a ustedes que cuanto antes, mejor.
A mí me sabe mal pasar cada día y ver allí las tres señales con las barritas.
Por tanto, yo, pero a nivel personal, insisto y repito, a nivel personal, no me importaría que un día por allí se ponga algo.
Pero eso, primero, es una decisión de las Cortes en todos los sentidos, o sea, ustedes tendrán que ser los que decidan en ese sentido si conviene hacer alguna emisión, etcétera.
Si, por ejemplo, ocurre alguna catástrofe y necesitamos utilizar eso, pues oiga, aunque sea venir aquí y decir: Â«Oiga, mire, tenemos que hacer eso, ¿podemos…?
Â» Bueno, pues sería una cuestión de venir aquí, plantearlo y decidirlo, entretanto se aprueba el nuevo modelo de radiotelevisión valenciana.

Por tanto, insisto y repito, no… no tenemos televisión, no tenemos emisiones provisionales.
No ha habido emisiones provisionales.
Lo único que se hizo en la emisión provisional es, y lo saben, del fundido que había a negro de Canal 9, poner los diagramas de barra y poner Â«emisiones en pruebasÂ» para que la gente no lo quite, para que los ciudadanos por lo menos sepan que allí hay unos canales posibles y no lo quiten.
Aquí… (inintel·ligible) .
.
.
a un negro com Â«s'ha acabatÂ»… nos parecía que eso no procedía y que, por lo tanto, lo más correcto es eso.

Tenemos otras cartas de ajuste y hay momentos que debo reconocer que pensábamos en ir cambiando las cartas de ajuste, pues para que la gente sepa que estamos ahí.
Esa es la única emisión provisional que podemos hacer.
Sí que…, y sí que lo pensábamos, Â«oye, cada semana cambia la carta de ajuste para que la gente no desconecteÂ».
Pero están ahí, están ahí a día de hoy y cualquier decisión, insisto y repito, sería a partir de las Cortes.

¿Ha de ser la radiotelevisió valenciana en valencià?
Jo.
.
.
(Algú diu: Â«Cent per cent.
Â») Cent per cent.
No, jo crec que ahí hem arribat a un acord fonamental.
Jo els agraïsc.
.
.
, i crec que han trobat una solució vostés que no havíem trobat en esta comunitat des de feia molts anys.
O siga, tal com es diu en la llei, emissions en valencià.
.
.
en emissió.
.
.
, bé, en valencià en emissió multilingüe, jo crec que és la televisió d'avui i del futur.
Jo crec que totes les emissions han de ser en valencià, però totes les emissions han de tindre també.
.
.
, ja, avui en dia, en l'emissió en estàndard.
.
.
en estàndard i en HD, en totes, es pot posar la versió en valencià, la versió en anglés i la versió en castellà.
Per tant, això, el que fem és donar més treball al sector del doblatge a la Comunitat Valenciana i ajudar a tots.
Totes les comarques, inclús les castellanoparlants, tindrien l'opció de vore-ho en castellà i tots, també, tindríem l'opció de poder sentir-ho en valencià.
Crec que és una decisió molt encertada i, a més, crec que és una decisió per la qual -ho he dit públicament ja algunes vegades- els felicito de veritat, perquè crec que era el punt potser més difícil d'arribar a un acord pel que és la nova llei de radiotelevisió valenciana.
Allò altre ja és parlar sobre el model, que és important, però ahí sí que era un punt difícil i jo crec que és un punt al qual vostés han arribat a un acord, i jo crec que és el que cal portar endavant, defensar en tot moment en valencià en emissió multilingüe, en castellà i en anglés.
Home, si l'original a la millor és en francés, també podem posar-lo, ¿no?
, però en raó de com comprem una pel·lícula, doncs a vore quina versió original té i posar-la o mantenir-la també.
Però hui en dia no tenim cap problema per llançar en tres o quatre llengües.

I, per últim, una pregunta que han fet dos persones.
Bé, el tema de la negociación, la fotocopia de la prensa, un article que va sortir sobre si eren secretes negociacions amb treballadors o no treballadors, tal.

Jo reunions secretes no acostume a tindre'n, o siga, no.
Tant de bo les tingués, jo què sé, però no és la meua filosofia.
No era cert, o siga, simplement, jo no vaig tindre una reunió en el comité d'empresa.
També els dic que el dia 16 he citat l'excomité d'empresa, igual que he citat també la Mesav per mantindre una reunió i a una de les associacions, Aprop, també d'extreballadors de Radiotelevisió Valenciana per tindre un canvi d'impressions de com està tot el procés i vore com se va endavant.
I així és públicament.
I totes les vegades que m'he reunit també ha sigut d'alguna manera públic i explicant, bé, doncs esta és la realitat, eh?

Per tant, jo no he arribat a cap acord, no vaig participar ni sé què és el que diuen de 700 treballadors, de tal.
No sé de què va, o siga, simplement, no puc dir una altra cosa.

Crec que amb això més o menys li he contestat les preguntes.
No sé si ara intervé ell o.
.
.
?
(El president diu: Â«No, no.
Â»)

Val.
Preguntes, el següent en intervindre ha sigut, crec, que el senyor.
.
.
(Veus) Conteste a tots, val.
Sí, val.
El senyor Montiel ha sigut el segon en intervindre, crec.
Més o menys la reflexió que ha fet, que li preocupava i com avançàvem en el tema de les decisions sobre infraestructures i continguts.
Això haurà de vore també amb l'altra pregunta de la ràdio.

Bé, una de les coses que han fet des de la secretaria autonòmica, és cert que per a treballar en el tema de la tele m'ajuden des de la subdirecció i m'ajuden alguns empleats, però no tenim a ningú, no hem contractat a ningú.
O siga que ja poden imaginar-se que el treball és prou.

Sí que ens ajuden des de.
.
.
, en la part que haja de vore en tot el tema de la xarxa de repetidors, i sí que ens ajuden dos tècnics des de la Direcció General de Tecnologies de la Informació.

I la reflexió que han fet en tot moment ha sigut no condicionar per a res el model que vagen a fer Les Corts.
El que he dit abans, o siga, Les Corts havien de decidir el model, Les Corts han de decidir el model i això és sagrat.
És cert que este model al final han de decidir-lo Les Corts i l'acabaran de decidir no només en la nova llei de radiotelevisió valenciana, sinó en la llei de pressupostos que facen a final d'any.
Potser haurem de pensar que sempre hi ha dos variables.

Però són Les Corts.
I ahí què és el que han fet?
Treballar en preparar totes les variables possibles.
A nivell de continguts és evident, hem preparat totes les variables possibles, no hem contractat res i podem esperar perfectament fins que Les Corts puguen decidir una cosa o l'altra o puguen participar.
Torne a repetir que jo crec que hauríem de començar prompte, i això ho demanen des de tots els sectors, que comencem prompte a pensar que és que una tele no s'obri i els continguts ja estan fets, o siga, hem de preparar-los sis mesos abans o més, depén de quins continguts, d'emetre.
Per tant, ahí hi ha un recorregut previ, que s'han de fer contractacions i hem de dinamitzar el sector.
Per tant, no hem pres cap decisió, qualsevol decisió la prendrem d'acord amb el que diguen Les Corts.
I ahí sí que ens agradaria, o a través de l'alt consell consultiu o com fos, començar quan vostés ens diguen.

La part tècnica, la part tècnica és més complicada.
La part tècnica sí que hem fet una cosa que és recuperar el que hi havia, recuperar el que hi havia tècnicament perquè, evidentment, després del tancament, després de la baixada de tensió, etcètera, a nivell informàtic, i a més ens han acabat els contractes, etcètera, o siga, s'havia d'anar recuperant, o siga, hi ha unes coses que són obligades, que no condicionen per a res el model a l'hora de recuperar les instal·lacions de radiotelevisió valenciana.
És més, en la programació que han fet de recuperació tècnica hem tingut molt en compte no condicionar absolutament res.
O siga, de no contractar, contractar inversions les justes i necessàries per a HD, i no contractar cap altre tipus d'inversió.
És més, només podem contractar serveis d'acord amb la llei, o siga, anem a complir estrictament la llei, els serveis mínims perquè es puga emetre, no per una altra cosa.
I el model quedarà totalment obert.
Ahí vostés podran decidir si volen fer un model que siga tot d'inversió de radiotelevisió valenciana, de contractació del que siga, o siga un model d'altres model de televisió que hi ha de prestació de serveis, on empreses de fora presten els serveis tècnics, etcètera, etcètera.
No anem a condicionar, per tant, res quant a la part tècnica, però sí que hem de fer una sèrie d'inversions per acabar multicontinuïtat, bé, per posar al dia la inversió mínima per mantindre tot Burjassot i per recuperar tot el software, etcètera.

És més, tot el que es va a contractar serà ja sobre nous models tecnològics, per tant, possible i necessari per mantindre les instal·lacions.

I en el tema de la ràdio, efectivament, de tal manera no anem a condicionar el model perquè la nostra idea inicial era acabar el procés que s'havia previst en el seu moment que era instal·lar la ràdio a Burjassot, la part dels estudis, la part del fons i instal·lar ahí la ràdio.

Per evitar que vostés ens poguessen dir que condicionem el model, el que hem fet és buscar dos ubicacions, tres, tres estudis, (inintel·ligible) .
.
.
d'estudi de sonorització, on podien posar la ràdio de manera provisional, perquè és que la ràdio, inclús portant-la a Blasco Ibáñez, s'ha de recuperar tot, fer tot, s'hauria de pensar també fer ràdio en streaming, o siga, cal replantejar-se inclús a Blasco Ibáñez com aniria la ràdio.

Per evitar això el que hem fet és en este disseny tècnic anar a una ràdio provisional, eh?
, a un model de ràdio provisional, que inclús te permet streaming en els estudis perfectament, o siga, buscar això, no hem condicionat.
.
.
I jo no sé si és millor a nivell d'economia d'escala, evidentment la decisió d'anar a Burjassot.
Pareix també raonable.
El model a més que vostés diran.
Però, bé, insistisc que això han de ser Les Corts les que vagen a decidir finalment.

Concessions de les TDT.
Efectivament, potser no m'he explicat bé, però no és que vagen a deixar sense adjudicar cap de les demarcacions.
El que passa és que com hi ha empreses adjudicatàries que al 2005 existien, i ara ni existeixen o estan en suspensió de pagaments i no poden aportar la documentació, a dia d'avui només hi ha dos demarcacions que ja les tres empreses adjudicatàries han portat la documentació i és correcta, que són les de Castelló i les de Vinaròs.
Estes en un procés, jo suposo, que prompte ja se procedirà a fer la resolució d'adjudicació.
Mentrestant que les altres hi ha algunes demarcacions on dos ja ho han completat, però falta una altra que no ha contestat la notificació, per tant, estem en el procés de butlletí oficial, notificar el següent, anirem seguint la llista que hi ha proposada.

Per tant, si el segon no ha aportat la documentació o ja no existeix passarem al tercer i al quart.
Però, clar, és tot un procediment administratiu que està fent la comissió de contractació i que en algunes demarcacions com València doncs, bé, hi ha dos que han aportat la documentació, hi ha una altra que hi havia una pega, hem de resoldre, igual esta també s'acaba prompte, o altres.
.
.
És cadascuna de les demarcacions que poden tindre alguna pega.
Però la idea evidentment és adjudicar seguint la llista totes les propostes que hi ha, el que ha proposat la comissió de contractació.
Si una està en suspensió de pagaments no aporta documentació, a l'altre, a l'altre, a l'altre.
En alguna demarcació tardarem molt.
I jo crec que en alguna demarcació, pel que intuïsc, podem tardar perquè poden haver-hi prou empreses que ja no estan operant.
En altres s'acabarà solucionant en un termini.
.
.
jo crec que este mes començarem, este mes ja començarem en diverses, i en dos, tres mesos ja estarà tot acabat, ja tindrem tancat el mapa de les TDT a la Comunitat Valenciana.

Quan als liquidadors, jo ahí, sí, ens reunim amb ells periòdicament.
Del treball que estan fent jo crec que són professionals massa.
.
.
Es van trobar un problema, és cert, és cert perquè ells els ho hauran comentat a vostés i a mi, que d'uns liquidadors als altres la informació que els van passar no va ser massa extensa, eh?
, diguem això.
Per tant, van tindre problemes en arrancar, en buscar documentació, en demanar ajuda per buscar documentació.
Però jo crec que porten un ritme adequat.
I jo els vaig preguntar la passada setmana, que em vaig reunir amb ells, com portaven l'informe per a Les Corts.
Em van dir que l'estaven fent i l'estaven ja elaborant.
I la idea que tenen és complir en temps i forma amb els informes que han demanat Les Corts.
No puc dir més del seu treball.

Del que sí que m'ha preguntat que ha de vore, i amb els liquidadors sobretot, amb el tema del contracte de la seu d'Alacant, a dia d'avui crec que ja fa un temps que no s'està pagant i se'ls ha denunciat, hi ha certes denúncies i negociacions amb els propietaris per intentar d'alguna manera acabar en un contracte que és costós, que és costós.
I després perquè també hi ha una altra variable.
La Generalitat té un edifici a la Ciutat de la Llum, que al final és de Generalitat, que pot servir perfectament també per qualsevol instal·lació de televisió.
Per tant, si hi ha algun edifici en propietat que està sense utilitzar-se, més val pensar que de cara a un futur hi ha un edifici i este ja no servirà.
A més, amb tots els problemes que tenia quan el desmuntatge que es va fer molt ràpid de les instal·lacions de Canal 9, que difícil seria utilitzar-lo per tornar a servir.

Ara bé, en estes negociacions jo crec, i tinc l'esperança, que al final en sortirem del tema, eh, vorem, però estem igual que en altres que he comentat, que ja estem reclamant no pagar una rebaixa i tal.
De moment jo crec que hem guanyat prou o hem recuperat prou diners en tot este procés.
I jo espere que d'aquí també puga sortir-se'n bé.
És un dels més difícils, però bé, ho estem intentant.

I crec que en això més o menys li he contestat prou les seues preguntes.

Señor Subiela, la emisión en pruebas.
Bueno, más o menos yo creo que ya les he contestado.
No tenemos, desde el Consell no hay previsto hacer emisión en pruebas.
Por tanto, no está en nuestra mano.

Sí que teníamos o sí que queríamos tener la puerta abierta para cualquier eventualidad que pudiese pasar, así lo expresamos, pero no tenemos ninguna intención al respecto.
Por tanto, este tema será así.

La pregunta sobre el presupuesto, el presupuesto de cara a la nueva radiotelevisión valenciana.
Yo le puedo hablar un poco de…, en estos borradores que tenemos nosotros de trabajo, no de la decisión, sino de los borradores de cómo pensamos que puede ser, de qué es lo que necesitamos, más o menos de los Â«veintibastantesÂ» millones para la televisión valenciana es cierto que hay una parte imprescindible, que es una parte, la parte técnica, aun contando que sea con prestación de servicios, con una pequeña inversión, etcétera, y todo lo que es reconexión con agencia, con FORTA, todo lo que es reconexión técnica de todo el sistema y creación de un sistema integrado, un sistema integrado, ya no de cintas, sino todo informático.
Todo esto no superará los cinco millones, más o menos los costes que tenemos estimados estamos viendo las variables, pero podría ir sobre esta base.

En cuanto a la parte que deberíamos destinar en esos borradores iniciales, en cuanto a la parte que deberíamos destinar a producción audiovisual, a lo que es generación de contenidos para gasto durante este año, hombre, a nosotros nos gustaría o pensábamos que estaba en torno a unos quince millones que podría ser, ¿no?
, para generar contenidos o generar programas diarios, etcétera, etcétera.
Entonces, pues bueno, no hay que buscar todo eso, hay que buscar todos los gastos después, mantenimiento y tal, que tampoco es mucho, pero bueno, sobre esta variable son las cantidades que tenemos previstas.

Pero, insisto, es una estimación por encima, depende de todo este proceso.
Un proceso en donde… que todo el mundo sea partícipe.
De lo que sí que tenemos de sacar, y eso, sea con el alto consejo consultivo o como sea tenemos que darnos prisa es por la parte técnica.
Ahí tenemos preparado un concurso porque consideramos que es necesario y que es eso, insisto, no va a condicionar el modelo, sino que es prestación de servicios, pero tenemos que tener preparada toda la infraestructura técnica y toda la infraestructura ya no sobre el modelo de cintas, sino sobre el modelo de software, de contenidos.
Por tanto, eso… Conexión también del archivo directamente con televisión.
Eso tendremos que empezar ya… consideramos, eh, y la propuesta en ese sentido es empezar lo antes posible.

Pacto de botánico, filosofía RTVV.
Yo creo que su compañero don Antonio Montiel le puede contestar mejor que yo.
Él estuvo en el pacto del botánico y yo no estuve en el pacto del botánico.

Yo sí que hay un compromiso del pacto del botánico que es poner en marcha radiotelevisión valenciana.
Y creo además que no sólo debe ser un tema, y eso lo he dicho, y creo que es fundamental, para la nueva radiotelevisión valenciana, y les pido a todos ustedes un esfuerzo, no debe ser una televisión de dos, de tres partidos o del pacto del botánico, tiene que ser una televisión de todos los partidos.

Nos hace falta en esta comunidad, de verdad, para vertebrar la Comunidad Valenciana… Para vertebrar la Comunidad Valenciana, desde la Secretaría Autonómica de Comunicación, lo que vamos a intentar es poner en marcha todas las TDT locales, poner en marcha FM, ayudar en todo este proceso, que después incluso me gustaría que esa Radiotelevisión Valenciana…

Y si a mí me preguntan algún día sobre el modelo de radiotelevisión valenciana, yo lo que les diré es que tiene que ser un modelo de sector, un modelo donde se tengan en cuenta también todos los licenciatarios de TDT privadas, por ejemplo, que existen en la Comunidad Valenciana, que participen, porque es la mejor forma de vertebrar la Comunidad Valenciana.

Que sea un tema de sector donde las productoras de la Comunidad Valenciana puedan también participar de alguna manera en las decisiones de construir Canal 9, que no sea simplemente la dirección de Canal 9 que le otorga a uno o al otro qué producción va a dar, sino que sea mucho más fluido y mucho más construcción de conjunto respecto del modelo que había.

Yo en eso sí que puedo hablar de esa filosofía, y es una filosofía en que, insisto, van a tener ustedes dos meses por delante o más de debatir el modelo.
Creo que van a decirlo ustedes.
Pero el pacto del botánico lo que sí tiene es la gran decisión de llevar adelante radiotelevisión valenciana.
Eso creo que es la parte positiva.
Y, por lo tanto, vamos a seguir con ello.

Los liquidadores y lo de Alicante y lo de la radio de Burjasot, (veus) ya lo hemos… creo que ya lo hemos contestado.

En cuanto lo de las negociaciones con el comité, excomité de empresa, lo que le he dicho, salió la noticia, debo reconocer que yo me enteré más o menos al mismo tiempo de la noticia.
Por lo tanto, bueno, puede haber habido contactos en algún sentido.
En ningún caso ha habido ningún compromiso ni de nada.

Es cierto, y contestando también a las preguntas…, a una de las preguntas que había del señor Ferri, bueno, las cuestiones jurídicas que afectan al ente público Radiotelevisión Valenciana.
Efectivamente, desde la abogacía y junto con los liquidadores, hay varios centenares de pleitos que tienen que ver con Radiotelevisión Valenciana, insisto, en el ámbito de lo contencioso.
Uno de los ámbitos de lo contencioso fue la sentencia precisamente que derogó el nombramiento del señor Reig como director general, pero que no provocó efectos jurídicos.
Había otra demanda en el contencioso administrativo sobre el cierre de Radiotelevisión Valenciana, que tampoco… se ha sentenciado sin ningún tema.

Y después quedan, digamos, que afecten al ámbito laboral, las dos demandas…, bueno, dos demandas, pero una afectaba y otra no, porque una era por el real decreto de nombramiento provisional y después la demanda sobre la ley de cierre de Radiotelevisión Valenciana ante el Tribunal Constitucional.
Es un tema que tenía que resolver el Partido Socialista.
Creo que el portavoz se comprometió y creo que presentaron el escrito ya al Tribunal Constitucional solicitando de alguna manera que ya no tenía objeto por la nueva ley el recurso.
Ahora bien, todos sabemos que el Tribunal Constitucional no está obligado.
No es como otro tribunal en donde si se renuncia, decide que lo retira.
En este caso, el Tribunal Constitucional, en razón de lo que crea el ponente, va a decidir lo que quiera, y lo va a decidir cuando quiera.
Por lo tanto, estamos ahí a expensas de lo que diga el Tribunal Constitucional, que puede tener en cuenta el escrito o no sin ningún problema y no está condicionado para nada.

Y después derivado, en tanto en cuanto está parado, está el recurso también de la Audiencia Nacional respecto del tema del ERE.
Pero, insisto, ahí no se ha adoptado ningún acuerdo.
Por parte del Consell no ha habido acuerdo en ese sentido ni negociaciones en ese sentido.
¿Por qué?
Porque no hay ninguna citación todavía.
Me imagino que si hay alguna citación, entonces podremos hablar y les podré exponer… Yo creo que eso lo mejor es públicamente explicar cuáles son los condicionantes que hay, pero es que lo creo de verdad, públicamente decirlo y comentarlo.
Es decir, si puede ser ajustado a derecho, no ajustado a derecho y nulo.
Bueno, pues, cuáles son las variables, cuáles son las probabilidades y punto.
Pero a día de hoy, que yo sepa, no hay nada.
No sé si, como ponía la información, se…, que yo sepa, no.

Y creo que con eso he contestado al señor Subiela; al señor Ferri, la situación técnica.
El cálculo estimat, he contestat també abans.
I jo crec que… La part tècnica, li torno a repetir que tenim de començar ja, fins al voltant màxim de cinc milions d'euros.
Per tant, és una cosa necessària i és una cosa que hem de començar a contractar d'alguna manera ja.

Les ajudes de presidència al sector audiovisual.
.
.
I té també la de publicitat institucional.
Ho he dit.
Nosaltres al sector audiovisual, no és la conselleria de cultura, però sí que anem a introduir la variable que totes les ajudes puguen estar condicionades també a passar-ho per radiotelevisió valenciana.

És més.
Una altra variable que volem incloure ja en les produccions de radiotelevisió valenciana, i també m'agradaria que fossen estes ajudes, és que pensem molt més en produccions no només per a consumir i penjar, sinó per a difondre… Ens hem de vendre de cara a fora també.
I produccions que puguen ser molt vistes a altres llocs, que puguen ser fàcilment exportables a altres televisions, etcètera, etcètera.
Però, bé, esta és la línia que té d'acabar de definir… que té d'acabar de definir la cultura.
I per a la radiotelevisió valenciana sí que tenim…, tindrem molt em compte tot el tema de coproduccions, que es puga després vendre fora, etcètera, etcètera.

Els requisits… Què pensa fer amb les llicències de TDT, si estan complint o no complint els requisits de la concessió.
Efectivament, jo crec que és clau… O siga, no té sentit que La Generalitat done unes llicències… Si tenim tants il·legals que estan operant, dirà: Â«Jo per a què vullc una llicència de Generalitat, actuo com a il·legal, faig el que vullc i punt.
Â»

Per tant, el primer que té de fer La Generalitat és llevar les emissores il·legals i, al mateix temps, exigir que complisquen estes llicències.
Estem en això, hem fet alguns requeriments al respecte.
I la filosofia…, no podem fer-ho tot en un dia, però la filosofia és que tots complisquen.
¿Per què?
Perquè ho necessitem per les inversions que cal fer.
O siga, hi ha uns condicionants d'inversió econòmica, hi ha uns condicionants també del que és el tipus de producció, que amb això s'està ajudant també a tota la producció valenciana, hi ha uns condicionants en l'idioma, que per això també s'està ajudant al que és tot el sector.

Per tant, creem que és necessari.
Si no, crec molt en la seguretat jurídica i hem fet la llei per a complir-la.
Per tant, anirem darrere d'això.
No ho podem fer en el primer dia.
Necessitem tindre una estructura jurídica consolidada per a no perdre un pleit.
O siga, a dia d'avui és molt fàcil perdre els pleits, perquè tu no tens un registre encara tancat, perquè no tens un decret de concessió adequat.
O siga, tenim que acabar de muntar tota l'estructura jurídica, però la filosofia en mig o un any serà, lògicament, tindre-ho tot tancat i anar directament contra tots els il·legals i en el compliment de les llicències.
Per això està i per això La Generalitat pot donar llicències.

En el tema de les emissores i FM il·legals, jo crec que és important, i en això crec… Una de les propostes… Sí que hem fet molt cosa.
Només el canvi de filosofia… El primer en arribar a un acord amb el ministeri… No és el mateix que tu vages perseguint els cinc-cents, que no els trobaràs mai, en podràs tancar un o dos, però res més.
I posaràs multes que mai les pagaran perquè són persones o són testaferros que hi han posats en una llicència o en una… -bé, en una llicència; perdó- en una emissora il·legal d'FM o de TDT.
Normalment, tenen una adreça, però en esta adreça n'hi ha un testaferro, etcètera.

Per tant, perseguir a tots i cada un dels cinc-cents, el cost és elevadíssim i al final no arribes…, arribes tard, no les tanques, etcètera.
El canvi de filosofia començarà per això, per arribar a un acord amb el ministeri, de tal manera que ara no anirem a cada un dels il·legals, sinó que anirem al conjunt d'il·legals que estan en una mateixa torreta.
I no anirem només La Generalitat que té les competències pels continguts, sinó la part tècnica, perquè si estan incomplint en una emissió il·legal, també tenen una responsabilitat en l'àmbit de telecomunicacions, que té responsabilitat l'estat.

I és més, moltes d'estes torretes estan sense regularitzar, per la seua situació, sense regularitzar pels mateixos ajuntaments, etcètera, etcètera.
Per tant, també intentarem vore quina és la situació urbanística d'aquella torreta, vore d'on trau la llum.
Hem trobat….
, alguna denúncia que va haver-hi era perquè estaven punxant la llum de manera il·legal.
O siga, que, bé, tenim d'anar fent això.

El canvi de perspectiva jo crec que ens ajudarà a en un termini no massa llarg poder actuar d'una manera molt contundent contra tots els operadors.
¡Atenció!
, que fins i tot em preocupa a mi més el tema de dir: Â«Bé, no és massa el negoci que estan fent ahí alguns.
¿Què està passant?
Â» Si pensem el que poden traure d'algunes torretes molt ben ubicades, que tenen una projecció important, en fi… Anem a actuar.
I ja estem… insistisc que ja tenim l'acord amb el ministeri i estem treballant en ubicar cada una de les torretes des d'on s'està emetent i intentar arribar el més prompte possible a cada una d'elles.

En el tema del segon múltiple -és el que he contestat-, jo crec necessari…, o siga, el crec necessari.
El nostre espai comunicatiu audiovisual en valencià tenim de fer que siga, si és possible, el 15 o el 20% dels mitjans de comunicació que es puguen rebre a través de les ones hertzianes.
Per tant, la meva filosofia és necessari…, i agraïsc tota ajuda que puga ser, des de totes les forces polítiques, per a aconseguir un segon múltiple per a la Comunitat Valenciana.
És més, si no, demandar que tenim un greuge comparatiu enfront d'altres comunitats que tenen llengua cooficial i que sí tenen un segon múltiple.
Per tant, nosaltres també volem ser.
Jo no vull ser menys que altres comunitats que sí que el tenen.

I respecte de la publicitat institucional, efectivament, no anem a fer publicitat institucional, ni anem a contractar programes des de la caixa fixa.
O siga, això no ho anem a fer.
Intentem canviar un poc el xip de la publicitat, sobretot en la línia de, primer, donar publicitat que fins ara no s'arribava massa, a totes les… els mitjans de comunicació d'àmbit local o comarcal.
Creem que estant a la Comunitat Valenciana tenen també de participar de tot el repartiment.
Fem una estructura quant al repartiment d'esta publicitat.
També distingir que hi ha tres províncies i que totes les províncies tinguen publicitat institucional.
Per tant, fer una publicitat molt més proporcional als mitjans que n'hi han i tenint en compte tots els indicadors de la publicitat.

En segon lloc, buscar que esta publicitat també no només siga l'anunci, sinó intentar ajudar que la Comunitat Valenciana pensem que necessita recuperar la seua imatge, que els parlo de la Comunitat Valenciana.
Incloure una part de patrocini, de patrocini de programes, perquè d'alguna manera parlo de la Comunitat Valenciana, creem que s'ha de parlar de la Comunitat Valenciana des de moltes coses que té.
Tenim moltes possibilitats per a fer programes.
I, per tant, en esta línia també.

I el pressupost se'ns ha rebaixat del que tenim l'any passat a este any.
Jo crec que al final serà 1.
700.
000 euros el que es té per a tota la publicitat institucional de La Generalitat.
És cert que jo també crec, ja estic en la seua línia, que hem d'evitar al màxim la propaganda.
O siga, tota la campanya…, que siguen campanyes de caire informatiu, deu ser l'element clau.
O siga, hem de fer campanyes en el tema de donació de sang.
És una de les campanyes típiques.
Campanyes informatives al màxim, no buscar un altre tipus de campanyes que puguem assimilar a propaganda.
Crec que esta és la filosofia que ens té de presidir l'actuació.

Respecte de les preguntes que ha fet la senyora Peris, dir-li que, efectivament, en esta línia de publicitat que ara parlàvem cal vigilar molt, cal posar un ítem sempre de dir: ¡atenció!
, nosaltres -en la filoso… bé, en la filosofia, no-, podem revisar abans de sortir la publicitat.
En totes les publicitats que estem revisant, estem controlant, efectivament, que no puga pensar-se o que no puga projectar-se eixa possible projecció sexista a la publicitat.
No és fàcil de vegades, perquè es poden escapar, però ho tenim com un dels ítems a considerar i la forma d'incloure i evitar en un futur que puga haver-hi algun problema sobre això.

De la TDT, el que he contestat.
Des del 2005 fins ara, la dificultat que tenim és que moltes empreses no existixen.
O siga, que… La nostra filosofia ens hagués agradat molt més poder concloure el concurs i convocar unes noves… un nou concurs de TDT.
Estava tancat, jurídicament calia fer-ho, ho hem fet i continuarem endavant.
Per tant, ahí ens ajustem a la legalitat.
I total d'acord.
Si és una decisió ,cal prendre-la i portar-la endavant.

I, bé, al final, sí que després de tot el recorregut, a la millor hi ha algunes demarcacions que per comptes dels tres operadors, només en queden un o dos, perquè ja no en queden més per a adjudicar dels que s'han presentat.
Bé.
En estos casos ens plantejarem si cal tornar a traure el concurs o no cal tornar a traure el concurs, els que puguen quedar vacants.

El nou marc regulador del sector audiovisual, el calendari.
És una de les reflexions que ens hem fet en el treball de com teníem d'actuar.
I, clar, una llei, una nova llei del sector audiovisual, el problema que tindria és que…, un element clau és Canal 9.
Per tant, té d'anar compassat, i un poc després, de la nova llei de la radiotelevisió valenciana.
Jo crec que el punt clau ara de tot el marc audiovisual, de tot el marc legal -després en els decrets…-, el marc legal, el que és la llei del sector audiovisual o de la comunicació audiovisual, que era l'avantprojecte que hi havia…, que s'havia estat treballant l'últim anys, cal compassar-la un poc a vore quin és el model definitiu de radiotelevisió valenciana, perquè vullgues o no en esta llei es pot parlar o no de radiotelevisió valenciana.
I el manament estatutari d'un consell audiovisual també cal tenir-lo en compte.
Però crec que suficients problemes tenim primer com, primer, acabar de fer el mapa i després acabar d'actualitzar la regulació.
Sí que cal fer, no obstant, part del que és el desenvolupament reglamentari dels decrets que hem dit.
Estos decrets sí que ja estem treballant en una redacció sobretot en el registre, perquè no pot ser que tinguem una obligació de tindre un registre i a dia d'avui no tenim ni canvis, ni situacions, no tenim un registre d'operadors del sector audiovisual.
Per tant, este és urgent i anirem treballant en tot això de manera que en pocs mesos tindran ja quatre nous decrets en l'àmbit regulatori de la Comunitat Valenciana.

I, per últim, la reflexió de la radiotelevisió valenciana és evident, considero que és necessària i que hem de tindre una bona radiotelevisió valenciana.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Vidal.

Té la paraula ara l'il·lustre diputat Jorge Bellver, per part del Grup Parlamentari Popular.

El senyor Bellver Casaña:

Moltes gràcies, senyor president.

I, en primer lloc, senyor Vidal, dir-li que el felicite del que ha dit vosté clar i ras que la informació que publicava el 26 de gener el diari Levante, respecte a eixa reunió secreta de los partidos, sindicatos y Consell és totalment falsa, perquè la veritat és que tota eixa informació trencava molt en el que tant vosté com destacats membres del govern valencià estan dient de la futura radiotelevisió valenciana, que ha de ser una televisió de tots, vertebradora i sense ingerències del govern valencià.

Me sorprén que sent vosté el secretari autonòmic de Comunicació, el que ha, des del meu punt de vista, de portar el control i tindre una estratègia comú de quina és la realitat i quines les necessitats del sector audiovisual valencià, diga que no té vosté dins de la seua capacitat de coordinació, dins d'este govern valencià, que no té vosté ni idea de quina és la situació de les partides i de les ajudes al sector audiovisual.
Vosté ho diu i jo el crec.

Però li preguntava també respecte als mitjans de comunicació.
Em diu vosté o no m'ha contestat clarament a les preguntes que jo li feia.
Jo li he dit: hi ha un informe tècnic respecte a l'adjudicació de les FM privades?
Hi ha un informe tècnic, sí o no?
Eixe informe tècnic s'ha vist per part de la taula de contractació, sí o no?
Esta eixe informe a la firma del Consell, sí o no?
Això és el que jo li he preguntat.
Pareix ser que l'informe que vostés han demanat a l'advocacia de La Generalitat està en eixe moment.
Quan arriba l'informe ja fet pels tècnics, passat per la mesa de contractació, pareix ser que políticament vostés han decidit que el que han decidit els tècnics no val i que, per tant, cal tirar enrere a més amb criteris que no especifiquen.

Saben vostés, pot dir-me vosté quins criteris d'adjudicació van a utilitzar-se per a eixes emissores operadores sense ànim de lucre?
Tampoc tinc molt clar al final si van a ser les trenta-una, no van a ser les trenta-una, si van a estar dins de les trenta-una o van a ser només les freqüències noves que poguera donar el ministeri, no ho sé perquè no m'ho ha aclarit.
I crec que no m'ho ha aclarit perquè vosté tampoc ho té clar, no té molt clar què és el que volen fer.

Diu vosté, senyor Vidal, quan li pregunte pel múltiplex, esta pregunta li la faré per escrit, perquè m'ho puga aclarir millor, perquè la veritat és que m'ha generat vosté amb la seua resposta més dubtes que quan parlem del múltiplex i me diu, Â«no, vamos a ver, es que el múltiplex es necesarioÂ».
Però m'ha donat vosté una explicació que entenc que les circumstàncies no són les més adequades.
.
.
li la faré, li anuncie que li la faré per escrit.

Però al final la informació que arriba a este grup parlamentari que una de les qüestions fonamentals respecte al que és el nostre sector audiovisual o les emissions en la Comunitat Valenciana que, efectivament, el que se'ns diu, les pressions que està fent o que està rebent vosté com a secretari autonòmic o el president del Consell per part del soci de govern, Compromís, i respecte a la imperiositat de l'emissió de TV3 en la Comunitat Valenciana, té més a vore amb la necessitat d'eixe múltiplex que el que vosté m'ha contat.
Però torne a dir que li ho preguntaré per escrit i segur que vosté m'ho pot contestar molt millor.

Jo li preguntava si pensa contractar el govern, perquè la veritat és que si cal ficar en marxa una radiotelevisió valenciana difícilment se va a poder fer sense continguts.
Diu vosté, Â«no sé muy bien si ho han de fer Les Corts o ho haurà de fer el alto consejo consultivoÂ».
Home, des del meu punt de vista, vosté ha anunciat hui la defunció de l'alto consejo consultivo de radiotelevisión y medios de comunicación.
Perquè jo li he preguntat expressament que en quin decret s'ha nomenat el vicepresident executiu d'eixe alto consejo consultivo.
I no m'ha contestat.
I la veritat és que quan diu, home i difícilment això se va haver de vore en el alto consejo consultivo, quan vostés estan ací parlant del que ha de ser el futur de la radiotelevisió valenciana.

Mire, senyor Vidal…

El senyor president:

Senyor Bellver, vaja acabant.

El senyor Bellver Casaña:

Acabe immediatament.

El meu grup parlamentari torna a expressar la confiança amb vosté, amb la seua paraula i amb la seua forma d'actuar.
I, per tant, li demanem que eixe esperit de transparència, eixe esperit que vosté anuncia de col·laboració amb estes Corts, eixe esperit d'obertura total i de coneixement que almenys per part del Grup Parlamentari Popular tinguem coneixement de totes les actuacions que vosté està portant endavant respecte no només al que és la futura radiotelevisió valenciana sinó el que és el futur del sector audiovisual en la Comunitat Valenciana.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Bellver.

Té la paraula l'il·lustre diputat i síndic del Grup Parlamentari Podem-Podemos, Antonio Montiel.

El senyor Montiel Márquez:

Moltes gràcies.

Jo m'alegre que vosté no estiguera en eixa reunió del dijous que mos atribuïen perquè jo estava en Castelló, o siga, que jo tampoc estava.
M'imagine que algun mitjà de comunicació va a fer un pronòstic que no sé amb quin fonament.

La veritat és que jo m'he quedat amb algun dubte.
Vosté parla d'una quantitat estimada de quinze milions per a preparar continguts, una estimació inicial.
I hem parlat que hi havia un pressupost total de 29 milions, una previsió total de 29 milions.
I jo li he dit, i vosté no ha acabat de concretar, que, clar, que a més de pensar en els productes per a emetre, etcètera, caldria pensar també que quan tinguem el model definit caldrà sostindre una estructura de personal i, per tant, ahí el marge veig que s'està reduint massa.

I si parlem de reobrir radiotelevisió en la tardor caldria pensar ja que en algun moment cal vore també quina és la previsió de la qual es pot disposar per a dissenyar també la reincorporació progressiva o el reclutament en base als criteris amb els quals ens hem compromés amb la filosofia de la Llei 12/2015.
I que això vol dir que cal pensar també en eixe reconeixement d'alguna qualitat als extreballadors de radiotelevisió que complisquen els requisits que demane la nova televisió.

Per una altra banda, jo també crec que hi ha un problema jurídic greu, o dos.
Un, no entenc ben bé que Culturarts estiga per una banda fent convocatòries de subvencions per a la producció en el sector audiovisual, que a més Culturarts està ara sotmés a tot un procés d'elecció de nous responsables.
I, per una altra banda, presidència tinga residenciada la facultat de gestionar aquestos recursos que se van assignar a la radiotelevisió valenciana.
I, per tant, no sé si pot haver-hi ahí alguna incongruència.

Però, en qualsevol cas, clar, l'adjudicació d'estos suposats 15 milions per a producció, el problema jurídic segon, més enllà de la coordinació i de les possibles incoherències que es puguen produir, estaria en qui contracta, qui licita, qui contracta, perquè Les Corts han de definir el model i, per tant, han de definir també moltes qüestions.

Jo crec que el consell consultiu no té capacitat per a contractar i crec que Les Corts tampoc.
O siga, que jo crec que més prompte que tard caldrà presentar davant d'aquesta comissió un informe jurídic i una proposta que puguem fer en un exercici de transparència i de responsabilitat compartida.
I m'agradaria que fóra més prompte que tard, perquè a mi també em dol el sector audiovisual.
Però voldria pensar que cal facilitar un procediment de concurs que siga prou obert, com per a no comprometre el futur model de radiotelevisió i per tant, prou consensuat i que, a més, estiga en la línia del que pot ser una recuperació del sector i sobretot uns criteris de distribució dels contractes i de les ajudes en general que no siga sectari, és a dir, que no prime cap grup mediàtic o cap equip o col·lectiu de productors o de professionals davant d'altres.

Per tant, jo crec que deuríem tindre una reunió monogràfica en algun moment per a d'això.
I té vosté la clau ja que vosté controla els plecs o controla l'esborrany o controla la visió.
.
.
té més informació en este moment que nosaltres.
I, per tant, m'agradaria emplaçar-lo a eixa nova trobada en la que puguem parlar entre tots d'eixos temes.

Gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Montiel.

Té la paraula l'il·lustre diputat senyor Antonio Subiela.

El senyor Subiela Chico:

Jo vaig a insistir en dos cosetes que s'han quedat en el tinter, és el mateix o quasi el mateix que ha preguntat el senyor Montiel.
En els pressupostos vosté ha dit de 15 milions per a producció, 5 milions per a tècnics i reconnexió i em falten 9 milions; supose que serà el que diu el senyor Montiel de personal.
Simplement que m'ho confirmara.

També s'ha quedat en el tinter com pensa que els 15 milions de producció es queden o s'invertisquen en empreses de la Comunitat Valenciana, de quina manera podrà aconseguir açò.

I després m'agradaria incidir en el tema estrella, en el tema de la televisió en proves.
No m'ha parlat de l'activitat parlamentària si estava vosté d'acord en emetre-la o no.
A mi me dóna la sensació que vostés van a emetre en proves sí o sí.
És la sensació que tinc.
Més que res perquè tinc dubtes, molts dubtes i jo crec que els tenim tots que açò per al Nou d'Octubre, que crec que és una data que esta vegada sí que és definitiva i que no serà inamovible, s'emetrà.
I jo crec que d'ací a allí no tindrem preparat tot el que fa falta tindre per a reobrir com toca radiotelevisió valenciana.
Per tant, se faran emissions en proves.

Jo torne a insistir que se pense bé què se va a fer i com se va a fer, perquè hi ha molts llocs de treball en joc.
Jo crec que una emissió en proves no serà bona.
I se deixa caure, se torna a deixar caure que pareix que serà debades i les emissions en proves de moment està clar que no són debades, perquè hi ha uns drets, hi ha unes contractacions que es calen fer.
Perquè està clar que els minuts que tenim o les hores que tenim en l'arxiu no són moltes, ni són adequades, ni estan compassades en el temps.
Aleshores, de veritat, torne, jo sé que sóc molt pesat, sóc molt pesat, però torne a demanar una reflexió en el tema de l'emissió en proves en Canal 9.

I estic d'acord amb el senyor Montiel.
Cal assentar-se i nosaltres hem sigut els qui hem presentat la proposta d'elegir cinc persones que ajuden el secretari i ajuden en el consell consultiu a emetre informes per a les contractacions que hagen de fer-se, no?

Però és que crec que, com es diu en castellà, la casa se está haciendo por el tejado, no?
I igual cal parar un moment, parlar de quin, de com i què s'ha de contractar i com fer-ho.
Però és important, en este cas, anar més espaiet del que volem i que, el que se faça, se faça bé.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Subiela.

Té la paraula ara l'il·lustre diputat, i síndic del Grup Parlamentari Compromís, Fran Ferri.

El senyor Ferri Fayos:

Bé, simplement, agrair-li les respostes, perquè pràcticament ha respost a totes les preguntes que hem fet.

Respecte a si ací hi ha un lobby o no defensant els interessos d'una televisió que no és la nostra, doncs, bé, caldria preguntar al senyor Camps i a tot el Consell en aquell moment, del Partit Popular, si ells també eren un lobby que defensaven eixa reciprocitat.

Nosaltres l'únic que defensem és que establim i construïm un espai comunicatiu ben gran, que done possibilitat als nostres productors i a les nostres productores a generar continguts que tinguen, doncs, més capacitat d'arribar a moltíssima més gent.
I, per tant, per això eren els convenis de reciprocitat en este aspecte.

I, després, doncs, sumar-nos a la petició que feia el senyor Montiel d'arribar a una espècie d'acord o de proposta, aprofitant eixa modificació al consell consultiu, sobre com establir el mecanisme de tria de quins hauran de ser eixos primers continguts que tindria radiotelevisió valenciana.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Ferri.

Té la paraula la il·lustre diputada del Grup Parlamentari Socialista, Rosa Peris.

La senyora Peris Cervera:

Gràcies, senyor president.

Breument també per agrair-li novament al secretari autonòmic, al senyor Vidal, la seua compareixença, la seua extensa compareixença.
Ha donat explicacions detallades de totes les preguntes.
I li agraïm, una volta més, el nivell de concreció, la seua implicació.
I estem segurs que en este camí, al final, hi haurà un bon fruit de què tots i totes ens alegrarem.

Gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Peris.

Doncs, bé, també des de la mesa de la comissió, donar les gràcies al senyor Vidal per la seua compareixença.

Ara hem de passar al segon punt.
.
.
(Veus) Ah!
Perdó, perdó.
Clar.

(Inoïble) .
.
.
paraula.

El senyor secretari autonòmic de Comunicació:

Bé, intentaré contestar, ajustant-me al temps que siga.

Respecte al múltiple, per tancar efectivament el tema, jo no crec que siga d'uns i d'altres.
Aquí tenim un acord amb illes Balears per emetre Canal 9 allà, que ells volen que emetem també aquí la televisió de les illes.
Per tant, és un acord firmat ja en 2005; van firmar crec que Paco Camps i Jaume Matas.
Per tant, és un acord que jo penso, des de la legalitat, que s'ha de complir.
I hi ha un altre acord firmat, aprovat per Les Corts també, este passat per Les Corts i inclús pel Senat, com a acord entre comunitats autònomes, de 2012, que hem de complir.
Per tant, és un tema de tots.
Crec que ahí.
.
.
Jo no em posaré.

Però, al marge d'això, o siga, no només per les emissions de TV3, per tindre un múltiple dedicat a Canal 9 i les altres privades i altres emissions que puguem tindre.
Jo crec que hem d'anar a intentar recuperar i ampliar l'espai comunicatiu valencià.
Crec que ens pot servir, en esta línia, si a més es posen emissions d'altres comunitats, conforme els acords que tenim, evidentment, és el que cal fer i complir la llei.

Respecte de l'informe tècnic, que dia, de l'àmbit de l'FM.
Efectivament, tenen vostés tota la documentació.
Hi ha un informe tècnic, però falta la valoració.
Des de la comissió de contractació se li requerix que faça, la persona que va fer l'informe tècnic, la valoració d'este informe tècnic, igual que hi ha la valoració de l'informe econòmic i hi ha la valoració.
.
.
-és el que ens tenen dit des de la mateixa comissió-, i hi ha la valoració de l'informe econòmic.
Falta la valoració de l'informe tècnic.
I la persona que va fer l'informe tècnic s'ha jubilat ja, no va aportar la valoració en el seu moment i es va jubilar.
Jo crec que per això no es va acabar de tancar.
Ja feia temps que estava això i no ens el van donar tancat este.

Per tant, hi ha un problema jurídic que pot portar, en el seu moment, de tancar-lo així, diguem-li, a certes demandes.
I és un dels temes a valorar per l'advocacia.

Crec que tenen tota la documentació, però, si en fa falta més, ho vorem.
I quan tinguem l'informe de l'advocacia, jo li'l portaré també perquè el veja i informar de tot el que anem a fer.

Ara, l'opinió personal, jo, si per mi fos, intentaria fer un nou concurs, tenint en compte també les de sense ànim de lucre i llevant-ne algunes, perquè els mateixos operadors de Castelló t'ho diuen: sis més aquí, es trenca el mercat.
O els de Villena: tres més operadors d'FM en Villena.
.
.
¿Hi ha prou activitat comercial per pagar les ràdios d'FM en Villena; o en sis més a Castelló es trenca el mercat publicitari, de manera que les ràdios ahí tinguen molt difícil subsistir?
Són dos reflexions també a tindre en compte, de cara a l'avaluació global del tema de l'FM, no?

Evidentment.
.
.
I un poc per la pregunta que s'ha fet, per intentar aclarir, respecte de les contractacions de continguts.
Les contractacions de continguts, nosaltres, la idea que tenim un poc, a l'estil del que fan altres televisions autonòmiques, és.
.
.
, i tenim preparat un plec on se presenten.
.
.
, un plec que podríem traure en qualsevol moment, on se presenten, de manera lliure, diguem-li, tot un conjunt de programes, de ficció, tal.
És un plec obert on cada u que vol dels operadors d'esta comunitat i d'altres llocs es presenten.

I, després, ha de reunir-se una comissió, que és, entre totes les ofertes que s'han presentat, decidir, basant-se en Â«volem tantes hores de programació de tal tipus, tantes hores de tal altre.
.
.
Â», basant-se en això, ja és una comissió de contractació qui decidix.

Ara bé, este comissió de contractació que, efectivament, els dubtes jurídics que tenia, ha de ser una contractació de presidència, que té assignat el pressupost; però pot fer cas a allò que, de manera informal, li diga un alt consell consultiu, on estant representants de tots els partits.

I jo, la meua opinió personal, jo seria partidari de traure el concurs general perquè es presenten ofertes.
I, la segona part ja, introduir-la en este informe valoratiu o bé d'una comissió més reduïda o bé en la mateixa comissió.
Però jo crec que unes propostes és millor fer-ho dins d'un alt consell consultiu, que no portar-ho aquí, dins d'una comissió més oberta i tal.

Penso que és un procés que es pot portar a terme, efectivament.
I és des de presidència qui ha de contractar i l'alt consell consultiu únicament podria informar, eh?
Ara, jo crec que des de presidència el que hem de fer és informar, acceptar tota la valoració que se'ns done des de l'alt consell consultiu.

Hi havia alguna pregunta.
.
.
Ah!
, sí, la distribució pressupostària.
Evidentment, nosaltres hem fet un plantejament inicial de 15, 5 i 9 o 10.
Els 15 poden ser 14, 13 o 12; els 9 poden ser 10, 11 o 12; i els 5 poden 4, 3 o 2.
O siga, nosaltres hem de treballar en uns paràmetres.
No vol dir que això estiga tancat; serà en raó dels concursos que es facen, de les adjudicacions que es facen a nivell tècnic.
.
.

Jo crec que podem estalviar en alguna part.
En el tema de la ràdio, que era el que més ens costava, podem estalviar.
Si, de moment, per no condicionar el model, tampoc fem cap inversió en instal·lacions a Alacant i Castelló, per tant, ahí també podem estalviar de la part tècnica i podem dedicar-li més a la resta.
O siga, que estarà ajustat en este procés d'aquí a quan.
.
.
, com vaja la llei, com anem adjudicant, val?
(Veus)

Sí.
Ah!
Perdó, perdó.
Efectivament, no hi ha vicepresident.
.
.
L'alt consell consultiu, la figura del vicepresident executiu, en el mateix moment en què se'm va nomenar a mi, se va llevar de la circulació el vicepresident executiu.
I ara l'alt consell consultiu no està funcionant.
De fet, mai hi van haver reunions formals; va ser un treball de moltes hores, en pot estar segur, però no en reunions formals perquè no es va nomenar ningú, atés que es pensava que primer havia d'avançar la comissió.
I, a dia d'avui, l'alt consell consultiu.
.
.
, únicament està el secretari autonòmic de Comunicació, pendent de nomenar aquelles altres persones que puguen ser.
Val?

Moltes gràcies.

El senyor president:

Doncs, ara sí.
Moltes gràcies, senyor Vidal.

Per passar al tercer punt de l'ordre del dia, des de la presidència demanem una breu pausa de dos minuts i que s'apropen els portaveus.
Però sí que m'agradaria demanar a totes les senyories que no s'allunyen molt perquè esperem que siguen només dos minuts.
D'acord?

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

Calendari de treball i compareixences per a l'elaboració de la futura llei sobre el servei públic de RTVV, d'acord amb el que s'estableix en la disposició addicional primera de la Llei 12/2015, de 9 de desembre, per a la recuperació del servei públic de radiodifusió i televisió d'àmbit autonòmic, de titularitat de La Generalitat

El senyor president:

Molt bé, es procedirà ara a l'aprovació de les compareixences conjuntament.
Hi ha un total de vint-i-una compareixences registrades.
El que passa és que es reduïxen a dèsset, perquè quatre d'elles són repetides.

Es vol fer constar que les compareixences que es duran a terme durant el mes de febrer i els primers dies de març seran totes aquelles que no tenen relació amb els continguts.
I aquestes compareixences relatives a les persones que vindran a parlar-nos de continguts es deixaran per a més endavant.

Passaríem, doncs, a la votació conjunta de totes les compareixences.
Cal fer una lectura de totes?
No cal fer una lectura.

Aleshores, passaríem a la votació.
Vots favorables a les compareixences presentades pels cinc grups parlamentaris?
S'aprova per unanimitat.

Doncs, molt bé.
Quedem convocats i convocades per a la propera comissió, dimarts 16, a les quatre de la vesprada.

S'alça la sessió.

(S'alça la reunió a les 13 hores i 44 minuts)