Ind%C3%BAstria%2020200605HTML.html





Comissió d'Indústria i Comerç, Turisme i Noves Tecnologies realitzada el dia 5 de juny de 2020.
Comença la reunió a les 10 hores i 2 minuts.
Presideix el diputat senyor Josep Ramon Nadal Sendra.
Reunió número 5.

El senyor president:

Bon dia, senyories.

Comencem.
Li done la benvinguda a tots i a totes.
Espere que estiguen tots bé.

Excusem des d'ací la presència de la nostra vicepresidenta, que s'ha excusat formalment que no podia vindre.

I, abans de començar la comissió, donem pas al senyor secretari perquè passe llista.
Quan vullga.

El senyor secretari:

Bon dia a tots.

Comencem a passar llista.

(El secretari passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor secretari.
Hi ha quòrum.

Primer punt de l'ordre del dia: Lectura i aprovació si escau de l'acta de la reunió anterior.
Si algú té alguna cosa a dir?
Molt bé.

Compareixença del secretari autonòmic de Turisme, senyor Francesc Colomer Sánchez, per a retre compte de la situació i del full de ruta del sector turístic arran de la crisi sanitària provocada per la COVID-19 a la Comunitat Valenciana, sol·licitada pel Grup Parlamentari Ciudadanos (RE número 17.
339), a la qual s'acumula la sol·licitada a petició pròpia per a explicar les actuacions dutes a terme en el sector turístic amb motiu de la Covid-19 (RE número 17.
437)

El senyor president:

Doncs, passaríem al segon punt de l'ordre del dia: la compareixença del secretari autonòmic de Turisme per a retre compte de la situació i del full de ruta del sector turístic arran de la crisi sanitària provocada per la COVID-19 a la Comunitat Valenciana, sol·licitada pel Grup Parlamentari Ciudadanos i acumulada a petició pròpia pel propi secretari autonòmic.

Senyor secretari autonòmic de Turisme, em sembla que és temps indefinit ara?
Té temps indefinit per a fer la seua exposició en esta primera intervenció.
Moltes gràcies per vindre.

El senyor secretari autonòmic de Turisme:

Moltíssimes gràcies.

Molt bon dia, senyor president.

Senyories, un honor comparèixer.
Desitjar-los que en el seu entorn, en les seues famílies, vostés es troben bé de salut.
Desitjar-los molt d'ànim i molt de coratge en totes les coses que fan.
I un gran honor, doncs, conjunturalment comparèixer en aquesta comissió residenciada en el saló de plenaris i especialment assegut en aquest espai.

A manera de sumari voldrie dir-los que faré una intervenció, la primera d'elles, òbviament descriptiva de la gestió del tema que ens ocupa.
A manera de sumari els relacione que parlaré del canvi d'escenari i la seua afecció al turisme de la Comunitat Valenciana, la reacció de l'administració turística de la Generalitat, les línies i programes d'acció pal·liativa dels efectes de la COVID sobre el turisme.

També abordarem la qüestió lligada al camí d'una sòlida recuperació turística.
Parlaré dels elements tractors, del marc normatiu i estratègic dels instruments de competitivitat i reposicionament.

I en la segona intervenció, per dosificar i per no cansar-los, voldria compartir amb vostés deu eixos de caràcter estratègic, però més operatius concrets, que pense que han de marcar el full de ruta del futur i d'aquesta legislatura.

Comence dient-los que la importància social i econòmica del turisme per a la Comunitat Valenciana és coneguda.
Estalviaré moltes de les xifres que tinc en el guió que porte, però recordar algunes que semblen que poden ajudar a contextualitzar bé el paper d'este sector en el conjunt de la societat, del territori i de l'economia.

En el 2019 la Comunitat Valenciana va rebre 29,3 milions de turistes que van protagonitzar, per dir-ho així, 179,2 milions de pernoctacions en tota mena d'allotjaments i van realitzar una despesa de 13.
000 milions d'euros en la nostra comunitat.
Dels 9,5 milions de turistes estrangers, mercat internacional, van procedir en la seua majoria del Regne Unit, França, Holanda, Alemanya, Itàlia i Bèlgica -per citar els principals mercats emissors.

Els 19,7 milions de turistes a nivell nacional, el 51,1 % van ser de la pròpia Comunitat Valenciana.
És a dir, esta és una dada molt interessant: Més de la mitat del turisme nacional som nosaltres mateixa viatjant, fent turisme al sí de la nostra comunitat.
El segon mercat emissor nacional és Madrid, Castella la Manxa i Catalunya.

L'estudi Impactur, que presenta uns indicadors i una mètrica de base empírica sòlida i solvent, estima que la Comunitat Valenciana…, hem fet un estudi amb Exceltur, que és la principal plataforma del sector turístic a Espanya amb una dilatada experiència i solvència en aquesta mena d'anàlisi, constata el significatiu volum de l'activitat econòmica i ocupació generada per la indústria turística valenciana, la seua estratègica presència en el seu entramat productiu i el paper exercit per aquest com a principal sector impulsor de l'economia i l'ocupació a escala autonòmica.

L'impacte econòmic del turisme a la Comunitat Valenciana va superar en l'any tancat els 16.
000 milions d'euros, dada que s'ha anat sustentant any rere any en el dinamisme de la demanda internacional i en la gran fidelitat a les nostres destinacions del turista nacional, especialment dels mateixos valencians, com he dit abans, en els seus desplaçaments turístics interns.

La rellevància del turisme en l'economia valenciana ha arribat a aconseguir el 14,6 % del total del PIB regional, posant de manifest un creixement mitjà anual del 5,1 % en comparació amb l'1,3 % del total de l'economia regional, segons dades de la comptabilitat regional de l'Institut Nacional d'Estadística.

Així, el turisme ha compensat la pèrdua d'activitat d'altres branques rellevants de l'economia, com la construcció i el comerç detallista, que encara estan per davall dels nivells de 2011, d'acord amb la comptabilitat regional de l'INE.
D'aquesta manera l'aportació del turisme a l'ocupació regional se situa per damunt del 15 % havent aconseguit, fins la irrupció de la pandèmia, els 288.
800 llocs de treball.

L'afecció de la pandèmia al turisme a escala món, Espanya i Comunitat Valenciana.
L'inici del 2020, malgrat tot, en la Comunitat Valenciana va continuar sent favorable.
En l'acumulat a 29 de febrer del 2020 ens trobàvem entre les comunitats autònomes amb millors expectatives turístiques per a l'any present a causa de la favorable evolució de les nostres destinacions urbanes i de la desestacionalització de la demanda en les destinacions de caire i perfil més vocacional en part recolzada en l'increment de la connectivitat aèria internacional, factor fonamental per entendre el nostre volum en la temporada d'hivern.
Vull dir, la lluita per la desestacionalització és -gràcies i amb l'ajuda de tots, gràcies al sector- diguem, un avanç que vull posar de relleu.

Les polítiques de qualificació de l'oferta hotelera, l'ordenació del creixement de l'oferta d'habitatges turístics i la diversificació del producte estaven contribuint a la creació d'ocupació i a l'atracció d'una demanda de major despesa, de major capacitat adquisitiva, de major rendibilitat.

Per, només, donar una dada de referència i segons el registre de turisme de la Generalitat a data de l'1 de gener de 2020, l'oferta de places en establiments hotelers en la Comunitat Valenciana havia decrescut en les categories inferiors i augmentat en les superiors.
Això és una mètrica, un indicador, que ens aproxima a l'evolució del model turístic, especialment en la modalitat de 4 estreles, representant l'oferta de places de 4 i 5 estreles ja una de cada dues places existents.

En els dos primers mesos de 2020 el nombre de turistes estrangers amb destinació principal en la Comunitat Valenciana creixia un 10,3 %.
El Regne Unit, principal emissor malgrat la situació creada pel brèxit, va créixer un 16,2 %.
Tot açò que he dit, no miren a la Generalitat com a responsable d'això, açò és fruit d'un gran ecosistema que és públic, que és privat, que és municipalista, que té infinitat d'actors que fan possible, en tot cas, les xifres.

A més, l'ocupació turística segons la mitjana d'afiliats a la Seguretat Social en les branques d'hostaleria i agències de viatge -que esta és la classificació, la taxonomia, que fa aquesta mètrica- va començar 2020 amb un increment, fins a febrer, del 4,9 % interanual -estic parlant d'ocupació.

Tanmateix tot això es va alterar amb la irrupció de la COVID-19 i la seua afecció a la mobilitat de les persones i, per tant, de l'activitat turística mundial, europea, espanyola i, és clar, valenciana.
Fer la descripció del que ens estava passant fins a febrer del 2020 sembla que faça una eternitat però fa, doncs, 4 mesos mal comptats.

La Organització Mundial del Turisme ha modificat diverses vegades ja les seues perspectives per al 2020 perquè és…, certament tots sabem que vivim en una situació, en una circumstància, en un context molt complicat d'interpretar i molt complicat d'establir prescripcions de futur, fins i tot en el curt termini.

Però des del brot a la Xina de desembre del 2019 i la incertesa continua dominant l'escenari turístic a nivell mundial, com per zones i per països, ha anat canviant els pronòstics.
S'han dibuixat tres escenaris que, finalment, tot sembla indicar que si la recuperació del mercat internacional se situa en l'1 de juliol l'escenari -m'estalviaré explicar-los la resta d'escenaris que havia dibuixat l'OMT- però que és calcula un descens, una minva, del 58% en el nombre de viatges internacionals sobre la base de l'obertura gradual de les fronteres i les restriccions dels viatges si se situen en juliol, com sembla que va a succeir al nostre país.

A Europa la situació no ha sigut gens alentadora tampoc, amb un descens del 19 % fins a març.
I que possiblement aconseguirà entre el 55 %-60 % de descens quan coneguem les dades en l'acumulat del primer semestre de l'any.

El que afecta especialment a destinacions vacacionals com Espanya, per l'elevat pes de la demanda internacional i la vinculació d'aquesta a les rutes aèries entre emissor i receptor de turistes, l'activitat turística ha vingut caient en picat des de mitat de març fins a situar-se pràcticament en el menys cent per cent en la demanda internacional.

De fet, el descens acumulat fins a maig arriba al 62,1 % respecte al mateix període del 2019, encara que l'inici d'una certa activitat vinculada a l'hostaleria, al turisme actiu i a altres components de l'oferta complementària pot anar, diguem, gradualment esmorteint la caiguda.
La desescalada…, millor, s'ha quedat més parlar de la gradual remuntada.

Reacció de l'administració turística de la Generalitat, línies i programes d'acció pal·liativa d'efectes de la COVID sobre el turisme.
Les accions immediates adoptades a l'entrada en vigor de l'estat d'alarma el 14 de març del 2020: parlaré de la coordinació interadministrativa, que és i serà fonamental en qualsevol escenari -en escenaris de pandèmia i dificultats especialment recomanable.

Col·laboració amb l'administració general de l'Estat amb competències en la coordinació del turisme com a sector econòmic i social clau per a Espanya i també, especialment, en la nostra comunitat.
La relació s'ha mantingut quasi diàriament tant a escala de ministeris, conselleries, viceconsellers, etcètera, a nivell de tot l'estat espanyol.
Les ferraments i els instruments de coordinació que existeixen, per exemple el Consell Espanyol de Turisme.

En paral·lel s'han mantingut contactes continus amb la resta de departaments del Consell de la Generalitat amb incidència directa o indirecta sobre el turisme: sanitat, emergències, ocupació o economia, per a elaborar protocols d'actuació sobre les diverses mesures extraordinàries que s'han adoptat.
Com, per exemple, el protocol per a medicalitzar hotels i tot aquella primera fase que ja sembla molt llunyana en el temps però fa realment poc que ens vam ocupar en fer-la possible.

Coordinació permanent amb els agents turístics.
Esta és una qüestió molt important per a nosaltres.
La governança col·laborativa, estreta, pròxima, diària, quotidiana, estructurada, estructural, amb el sector és per a nosaltres una pauta de comportament en qualsevol escenari, especialment en este.

Es va constituir un grup de treball i seguiment per a coordinar accions i compartir informació.
Un grup integrat pels principals actors privats i públics: associacions empresarials, assignacions i marques turístiques, per a definir plans de contingència per línies d'acció turística: innovació, qualitat, incentius, formació, promoció en línia.

A través d'aquest grup de treball transferim informació sobre les diferents mesures preses pel govern central i la Generalitat, al mateix temps que vam recollir dades i propostes sobre les accions a dur a terme conjuntament.
I ens vam posar a disposició permanent del sector recopilant dades sobre possibles incidències, en primer lloc en el desallotjament d'establiments turístics, adequació de les mesures preses a la realitat laboral de les pimes turístiques, etcètera.

Es va incrementar en gran manera la informació via web i xarxes socials al sector amb el propòsit de fer un seguiment de l'evolució de la demanda turística i fonamentar al temps les ganes de tornar a fer turisme en la comunitat quan la situació ho permetera.

Es van actualitzar i es van adequar a la nova situació el contingut de les nostres pàgines web, xarxes socials, amb el propòsit de servir en un primer moment com a canalitzadors i transmissors d'informació completa, rigorosa i veraç tant cap al sector com cap als mateixos ciutadans de la Comunitat Valenciana, atès que són una part molt important de la demanda interna turística.

Es va posar en marxa una campanya en diversos idiomes de conscienciació i sensibilització a partir de les xarxes socials i plataformes en línia, per a incidir en la necessitat de complir les instruccions de sanitat i del govern, i romandre a casa.

Fent que el resident prenguera consciència que és imprescindible complir les ordres de les autoritats sanitàries, la campanya del Queda't en Casa, Cuida't per a Poder Tornar, la segona part és important per a nosaltres en perspectiva de futur.

A més, hem monitoritzat les mencions sobre la Comunitat Valenciana com a destinació turística que realitzàvem en aquell moment, i en este moment també ho fem, els turistes en les xarxes socials, mitjançant la implementació d'eines d'escolta activa.

La qual cosa ens va permetre disposar d'indicadors d'evolució de la demanda turística a curt i mitjà termini, mitjançant una eina d'anàlisi que ens indica què diu la gent, com ho diu, i sobre la base d'això prendre decisions sobre futures accions promocionals.

Sobretot, quant a campanyes de promoció i reposicionament de la nostra destinació, per a recuperar la imatge de destinació segura davant els mercats, captar nous mercats emissors potencials de viatgers i consums de productes que ofereix la Comunitat Valenciana.

I així hem pogut, des del confinament obligat, treballar en campanyes que ja estem posant en marxa, a la llum de la informació detectada, com he dit abans, via tecnologia, via les ferramentes d'intel·ligència que hem posat en marxa, des del confinament obligat.

Treballar en campanyes que ens poden fer ser més efectius en la implementació dels missatges, de la promoció del màrqueting que s'està establint en este moment.

El seguiment de la situació turística ens ha permés des del minut zero conèixer en quin punt ens trobàvem respecte a altres destinacions competidores, i la nostra capacitat de seducció davant segments concrets de mercats emissors de turistes d'aquest nou temps per a la humanitat, completa, en aquest nou temps també per al turisme.

L'activació de la gestió turística en remot, vull dir, el teletreball, turisme en la Comunitat Valenciana, tot açò que hem dit no haguera pogut dur-se a terme, sense implementar totes les mesures necessàries perquè el personal teletreballara, minimitzant el risc de contagi entre els treballadors.

En afavorir la seua permanència en situació de servei actiu, des dels seus domicilis, en les setmanes més dures de la pandèmia.

El valor més gran d'una organització és el seu capital humà, en el sector turístic empresarial es té clar i en la Generalitat també.

Així, s'ha mantingut actiu un grup durant este temps de coordinació d'alt nivell, alts càrrecs del departament, directius i els caps d'àrees per al seguiment de l'evolució de la situació en els àmbits, com en les baixes del registre, establiments que ens ha ocupat la tasca burocràtica per a donar de baixa tot el teixit productiu.

En fi, hem tingut una tasca burocràtica imprescindible, obligada que atendre durant els primers moments òbviament de la pandèmia i de l'estat d'alarma.

La gestió d'incidències comunicades per usuaris turístics, les sol·licituds del sector empresarial i de les destinacions, l'anàlisi d'evolució dels indicadors de conjuntura turística, el foment de la formació en línia, la posada a punt de les nostres platges per a la temporada estival, etcètera.

Tot això, amb la finalitat de mantenir l'activitat amb la intensitat més gran possible i preparar els procediments administratius, ajudes, que també es van veure curtcircuitats, interromputs, ajudes, convenis, contractes per a llançar-los quan la suspensió de terminis, efectivament, això s'ha produït, es dictara, com així ha sigut.

Accions implementades a continuació, llançaments de plans de contingència vinculats a diferents programes de turisme, per exemple, de suport a emprenedors, acceleració empresarial, turisme Empren, foment de la qualitat de l'oferta turística o turisme en clau d'ODS, contribuint amb això a adequar els serveis a oferir pel sector turístic als nous requeriments del turista posCOVID-19.

Llançament de tota una bateria d'accions formatives en línia, dirigides tant al teixit turístic empresarial com a les destinacions.
Quan parlem de teixit turístic empresarial, la immensa majoria de la fisonomia empresarial de la nostra comunitat són autònoms, negocis familiars i pimes, donant-los difusió a través de tots els nostres canals.

En aquest sentit, d'una banda s'han oferit cursos de manipulador d'aliments, idiomes i gestió d'empreses turístiques en temps de crisis, gestió de costos.

I per un altre, uns altres, amb major nivell d'especialització i per a àmbits turístics específics vinculats a l'estratègia Creaturisme, que és la de producte experiencial, el programa Turisme Emprén, creació de teixit productiu turístic.
La xarxa gastroturística Exquisit Mediterrani, el programa Sicted de qualitat integral en destí, o el disseny d'accions de màrqueting de l'oferta turística.
Els resultats d'estos cursos, en base a webinars i altres fórmules realitzats són realment bons.

Vull destacar-ho.
Per l'oferta probablement, però sobretot per la pulsió formativa de reciclatge que ha demostrat el sector turístic en el pitjor moment de la seua història i de la seua vida, la voluntat de formar-se.

Tenim aquestes dades que, per a mi, són també encoratjadores.
Un total de 71 webinars fins ara, en els mesos d'abril i maig, amb 17.
024 participants i un índex d'interés del 80 %.

Definició del protocol d'actuació amb les diferents destinacions en la xarxa DTI, destinacions turístiques intel·ligents, per a analitzar els efectes de la crisi, mesurar impactes i planificar accions futures de reparació i reposicionament, per a no perdre el nostre lideratge en este àmbit, d'intel·ligència turística.

Per exemple, hem aprofitat per a tirar endavant amb la universitat d'Alacant el manual per a la sostenibilitat de gestors de destinacions turístiques, en la xarxa DTI que ja té 54 ciutats.
No sols Benidorm, que lidera el procés de transformació de paradigma intel·ligent, sinó tenim 54 municipis d'interior, litoral, enrolats en aquest programa.

Ampliació i càrrega de continguts de producte turístic singular i experiencial en el portal turístic.
Hem aprofitat per a accelerar el llançament d'un nou portal turístic, que és una ferramenta de futur interessantíssima.

Hem donat continuïtat a diferents campanyes de comunicació i promoció en línia, adaptant-nos a l'evolució de la crisi, i hem finalitzat el procés de contractació de l'estratègia digital, que ja venia sent, ja ho hem explicat i coneixen vostès, efectivament, la nova manera que hi ha… No és nova, sinó que és la manera fonamental d'interacció amb els mercats.

La qual cosa ens permetrà reforçar el posicionament de l'oferta turística en tots els mitjans en línia, segons ens aniran permetent els viatges nacionals, internacionals cap a les nostres destinacions urbanes de costa i interior.

Traçar el camí d'una sòlida recuperació turística.
El pla de recuperació del sector turístic de la Comunitat Valenciana davant la COVID-19.

Vaig a explicar-los ràpidament cinc eixos del pla.
El programa Comunitat Valenciana Destinació Segura davant la COVID-19.
Dos, recuperació del teixit empresarial d'ocupació i les destinacions.
Tres, informació per a la governança des de la monitorització, anàlisi i prospectiva.
Quatre, posicionament del Mediterrani en Viu i Segur.
El claim, la big idea, la gran idea de l'estratègia turística, saben que és el Mediterráneo en Vivo, Mediterrani en Viu.
I hem afegit en esta etapa, per a regular, i la recàrrega de la marca Mediterrani en Viu i Segur, de la generació de demanda.
I cinqué punt, formació, capital humà per a afrontar la crisi sanitària i econòmica i eixir reforçats.

Tot amb una aliança òbviament governamental, econòmica i social, i en el marc de les mesures preses pel govern d'Espanya i la Generalitat.

L'eix número u, a primer de maig es va posar en marxa un programa específic Comunitat Valenciana Destinació Segura, amb la finalitat de fer de la comunitat una destinació de garantia reconegut sota paràmetres d'actuació únics, en l'àmbit nacional, adaptat al nostre territori i singularitats.

Aquest programa se centra a treballar per a l'adaptació a la singularitat de la nostra oferta turística dels protocols establits pel govern d'Espanya i per l'Institut per a la Qualitat Turística Espanyola, l'IQTE.

Per això, s'ha generat un marc de treball tècnic que es completa amb un comité científic que vam articular, que funciona francament bé.

Un grup d'expert multidisciplinari que estan aportant la seua experiència i coneixement per a la realització d'informes, anàlisi de deficiències i oportunitats, aplicació de mesures i protocols, i la recerca de solucions que permeten la reactivació d'este sector el més prompte possible.

A això s'uneix el Comité de Destinacions i Marques Turístiques Territorials que treballem en l'adaptació d'aquestes de guies i recomanacions i directrius per a un turisme segur, sobre la base de les peculiaritats territorials al destí Comunitat Valenciana, identificant les adaptacions necessàries a aplicar en l'àmbit urbà de litoral i d'interior, per segmentar en estos tres espais el que és el conjunt de l'oferta i del model turístic.

Els objectius del programa són generar un marc de treball tècnic i amb base científica.
Realitzar aportacions amb protocol únic del govern d'Espanya.
Comptar amb mesures que completen este protocol per a la Comunitat Valenciana.
Establir un canal de comunicació i treball, i definir mesures a impulsar des del turisme a la Comunitat Valenciana.

El programa ha reportat per a la nostra oferta turística la possibilitat de comptar amb un paquet de guies d'especificacions tècniques, este seria el concepte, per a la reducció del contagi per coronavirus, elaborades per l'IQTE, mitjançant grups de treball constituïts per este institut, la Secretaria d'Estat de Turisme, les comunitats autònomes, la Federació Espanyola de Municipis i Províncies, els sindicats -han tingut una posició molt activa en esta matèria-, les associacions empresarials i l'Associació Espanyola de Serveis de Prevenció Laboral.

En este moment, disposem dels següents reglaments per subsectors, que ens donen compte de la transversalitat i de la mirada àmplia que hem de tindre, obrir enormement l'angular quan parlem del sector turístic: restaurants, hotels, albergs, càmpings i ciutats de vacances, allotjaments rurals, guies de turisme, camps de golf, museus, balnearis, oficines d'informació turística, turisme actiu, agències de viatge, parcs d'atraccions i d'oci, activitats nàutiques, espais naturals protegits, transport per carretera, oci nocturn i espais públics singulars.

Cal destacar que s'ha creat el segell Safe Tourism Certified, segell al qual voluntàriament podran optar les empreses, organitzacions i recursos turístics, com a marca de garantia i certificació d'aquests protocols.
Marca que s'aconseguiria després d'haver superat una auditoria independent de verificació de compliment dels estàndards.

I que fruit -vull posar l'accent en esta qüestió- de l'acord d'aquesta secció, la Secretaria Autonòmica de Turisme amb l'IQTE, l'oferta turística valenciana podrà disposar gratuïtament dels protocols d'especificacions tècniques que finalment ha validat ja el Ministeri de Sanitat, i després de la seua implantació, optar a la certificació, si fóra aixina decidit.

Destacar, així mateix, que es troben molt avançats també els protocols, perquè no s'ha completat eixa feina molt important per al turisme industrial i el turisme MICE, que és el de congressos i reunions d'empresa, subproducte o subsector especialment complicada.

Tot apunta a la sortida del congrés de les grans reunions i dels congressos, del que és el producte de turisme i congressos.

I que els hem traslladat la necessitat de comptar el més prompte possible amb un protocol específic per a l'oferta de turisme musical també, atesa la gran importància turística que té per a nosaltres.

Esment especial té el punt referit a les platges, ja que, per l'enorme importància per a la Comunitat Valenciana, 500 kilòmetres de cornisa litoral, hem complementat la labor de la Secretaria de Estat de Turisme i de l'IQTE, amb l'elaboració pròpia del manual, que va ser consensuat i pactat per tots els actors de l'ecosistema públic, privat, acadèmic, científic de la nostra comunitat, el manual d'implantació de les especificacions tècniques de recomanacions per a les platges de la Comunitat Valenciana.

Com també la seua versió adaptada per a les platges continentals, és a dir, d'interior, que en tenim unes quantes i absolutament tresors i atributs i valors de la nostra oferta turística, de què disposem en les nostres comarques d'interior.

Sobre este tema, destacar que, per a facilitar el seu coneixement i aplicació per totes les destinacions, que han d'adaptar les seues platges a aquests paràmetres, hem organitzat tres webinars informatius durant l'última setmana de maig, en les quals han participat els 60 municipis amb platges marítimes de la Comunitat Valenciana, alcaldes, regidors de platges i de turisme, personal tècnic de gestió d'este recurs.

Prop de 300 persones han compartit coneixements i assumit el compromís d'oferir este estiu platges vives i segures.

I, com a complement a aquest important àmbit de treball, estem invertint prop de 10 milions d'euros en el litoral, perquè les platges continuen sent la nostra icona més viva i segura, mitjançant la posada en marxa de diverses línies que s'estan executant en estos moments.

De fet, la situació extraordinària viscuda enguany per diverses circumstàncies sobrevingudes, els recorde que enguany va començar, és un any, és com la tempesta perfecta contra nosaltres, contra tota la societat, especialment el sector turístic, com va ser el temporal Gloria, de gener del 2020, i la necessitat d'adaptar aquest recurs als protocols sanitaris enfront de la COVID-19, abans comentats.

Així, tenim en execució una inversió pròxima a set milions d'euros per a dur a terme totes les actuacions de reparació i manteniment de la nostra dotació de platges.
Substitució de trams de canalització de rentapeus.

Reparació de pous de captació d'aigua de mar per al subministrament d'estacions de bombeig.
Reposició de rentapeus.
Subministrament de més metres lineals de passarel·les de fusta tractada, actuacions sobre infraestructures lúdiques i esportives, reparació de cartells informatius, entre altres moltes actuacions.

En concret, s'estan realitzant diferents actuacions per a posada a punt de les infraestructures en els següents municipis: província d'Alacant, Dénia, Xàbia, Teulada, Benissa, Calp, Altea, Benidorm, Finestrat, la Vila, el Campello, Alacant, Santa Pola, Elx, Guardamar, Torrevella, Oriola i Pilar de la Horadada; Castelló, Vinaròs, Benicarló, Peníscola, Alcalà, Torreblanca, Orpesa, Benicàssim, Castelló capital, Almassora, Borriana, Nules, Moncofa i Xilxes, i València, Canet d'en Berenguer, Sagunt, Puçol, el Puig, Pobla de Farnals, Massamagrell, Meliana, Alboraia, València ciutat, el Perelló, Sueca, Cullera, Tavernes de la Valldigna, Xeraco, Gandia, Daimús, Guardamar de la Safor, Bellreguard, Miramar, Piles i Oliva.

D'altra banda, no sols s'ha planificar la reparació i dotació de material afectat pel temporal -la devastació va ser integral-, sinó que s'ha previst la inversió pròxima al milió d'euros en diferents concursos per a la instal·lació de nous equipaments, xarxes de jocs infantils, casetes vestidors… en fi, tot allò que marca eixa imatge corporativa… aspiracional sempre, ¿no?
, de la màxima qualitat, diferenciació, singularitat per al nostre litoral.

A això cal sumar que l'adaptació de les platges per a la seua obertura amb seguretat ha comportat la necessitat de posar en marxa una contractació d'emergència d'elements de control d'accessos, que es fa necessari dotar als ajuntaments de més passarel·les per a organitzar els fluxos d'entrada i eixida de les platges, per segmentar una de les moltes recomanacions del treball que hem repartit i està en el bagatge, en el coneixement i en la fulla de ruta dels ajuntaments, és desdoblar les passarel·les que hem conegut sempre.
És una de les qüestions a la millor més pràctiques, més interessants, i amb això hem articular un control, com els dic, extraordinari per vora d'1,5 milions d'euros.

L'última és tractar que el nostre recurs turístic més icònic, les platges, estiga en perfectes condicions o en les condicions més òptimes per al gaudi de residents i visitants, ja que som conscients del gran esforç que aquesta situació està suposant per als ajuntaments, i per això tractem de reforçar la nostra ajuda en aquest sentit tot el possible.

I per això també intentarem orientar el fons de cooperació municipal del 2020 als municipis amb platges de costa o d'interior, compensant amb això la despesa corrent municipal en vigilància, control d'aforaments i neteja exhaustiva de les platges.

Juntament amb una campanya informativa -que crec, si no em falla la memòria, hui aprova el Consell- que ajudarà a la conscienciació i sensibilització dels usuaris en els diferents recursos turístics i també en les zones de platja.

De fet, aquesta campanya informativa, al costat de la campanya de promoció turística -no és exactament el mateix-, posarà l'accent principalment en la qüestió de la seguretat i de la sanitat, dels esforços que s'han fet pel concepte de qualitat, però en la derivada sanitària i de seguretat que això també contempla.

L'eix número 2.
Recuperació del teixit empresarial, l'ocupació i les destinacions.
En aquest àmbit d'actuació, intentem induir que tant el Govern d'Espanya com la mateixa Generalitat establisquen mesures financeres i econòmiques, laborals i fiscals.
Per exemple, en el tema dels ERTO és extraordinàriament important la percepció i que se comprenga la necessitat de flexibilitzar al màxim.
El sector turístic no recuperarà el volum i la capacitat de generar negoci i el ple rendiment d'una empresa turística de hui per a demà.
I això no es fa per un decret governamental de ningú.
Això es fa en funció de moltes variables.
Per tant, els ERTO, que són una mesura de protecció laboral molt interessant del treballador, de l'empresa, és una hipòtesi de treball molt interessant que es prolonguen, que es cronifiquen fins quan siga necessari per a preservar la vida de les empreses i del teixit productiu en l'àmbit turístic.

Per a garantir la liquidesa del nostre ecosistema turístic en la Comunitat Valenciana, vam injectar…, vam pagar el més ràpidament possible tot el pressupost del 2019 injectant 7 milions d'euros al sector, per donar-li tota la liquidesa possible.
Hem mantingut les ajudes del 2020, totes, en concurrència competitiva.
Les vàrem convocar desembre passat, les del 2020.
Tractem de ser matiners en esta qüestió.

Hem, malgrat això, flexibilitzat el màxim legal possible els continguts de les propostes que van acabar el termini de presentació el 14 de febrer, perquè el matinar té esta situació, no pots previndre el que ens anava a passar, però no hem sacrificat el motle, diguem, allò que teníem en les línies ordinàries, 10 milions d'euros per a les entitats locals, per a les empreses turístiques, associacions i federacions empresarials i promotors d'activitats vinculades a productes turístics empresarials…, experiencials -perdó-, turisme cultural, esportiu, musical, amb l'objectiu de continuar innovant, singularitzant, diferenciant la nostra oferta, i això no ho hem sacrificat.
Com els volia dir, hem flexibilitzat, diguem, els projectes fins al que el marc legal ens puga permetre i ampliat el període també de justificació.

Es tracta de línies adreçades al foment de la competitivitat empresarial, al suport a les activitats esportives i culturals d'impacte turístic, d'impuls al màrqueting de producte turístic, impuls a les activitats musicals i impacte turístic -que és Mediterranew Musix per concretar-, adequació i valoració de l'oferta de recursos municipals, prestació per les destinacions de serveis al turista, obtenció dels certificats de qualitat, gestió mediambiental i accessibilitat universal, l'impuls a la imatge de les destinacions.

Això és el que fem en els últims anys, que vull aprofitar per a dir-los, mantenint, per tant, el suport…, mantindrem en el 2020 el suport, la presència -de vegades fonamental, perquè és inversió induïda- en tots els partners, aliats d'eixe ecosistema que els comentava, que és públic, que és privat, que és bàsicament xicotet, que significa que el 70 % del que he dit se'n va a espais rurals.

És important fer ja en una mirada un poc retrospectiva del que hem anat fent estos anys i que tot apunta que continuarem fent, però participant en prop de 1.
000 -1.
000- projectes, ¿no?
, el nostre microdepartament en la gestió exhausta -em permetran que els diga i estic… rebent un homenatge a l'equip, al meu equip-, la gestió de 1.
000 projectes entre ajuntaments, empreses, pimes, autònoms, etcètera, que continuarem tramitant enguany.

A banda d'això, hem impulsat, que efectivament ho vam comentar i això es va publicar i s'està tramitant mitjançant un nou decret del 29 d'abril.
Hem reorientat 6,5 milions d'euros d'aquelles partides que intuíem que el canvi de guió ens portava a no poder realitzar en el 2020, reconduïdes per a injectar en vena, si em permeten l'expressió, al teixit productiu, al món de l'empresa turística eixos recursos.
Els recursos han d'estar més que mai en el sector.

Esta indústria pot passar probablement sense… sense un secretari autonòmic de Turisme, per dir-ho així ràpid, però no pot passar sense el teixit productiu, sense l'oferta, sense la promesa que este territori representa.

Per tant, les hem adreçat també d'una manera intencionada i conscient a persones autònomes i pimes que siguen agències de viatges, especialment castigades, en són 900 i escaig en la nostra comunitat, que vertebren i ajuden òbviament a la indústria turística.
Són un eix vertebrador de la proposta, de l'oferta i de la demanda.
I també, a aquelles empreses que estiguen enrolades en sistemes de qualitat; és a dir, aquells que han demostrat ser proactius -per exemple, el programa Sicted- o adherides als programes de Crea Turisme, que en tenim més de cinc-cents, en base… al seu temps, tres eixos, com són el turisme actiu, turisme rural i turisme natural.
Per tant, això també era molt important.
Tenim més de cinc-centes empreses en esta mena d'incubadora i de projecte de turisme experiencial que busca la segmentació en el mercat, que busca el valor afegit.

I, també, una ajuda específica a aquells festivals, experiències musicals de divers format que estiguen enrolats en la marca de qualitat que entranya una sèrie de compromisos i una sèrie de qüestions lligades a la formació, a la promoció als incentius, que és el Mediterranew Musix i el Mediterranew Fest.
Tenim de l'ordre de sis grans festivals, que són els estratègics, i després tenim de l'ordre d'uns quaranta enrolats en un format més menut -si em permeten, però no per això de menys qualitat, sinó al contrari- en Mediterranew Musix.

Informació per a la governança… -vaig acabant en esta primera intervenció- informació molt important per a la governança des de la monitorització, l'anàlisi i la prospectiva.

Si abans d'aquesta pandèmia, del canvi de guió, per dir-ho així, si abans era important fer camí cap a un sistema d'intel·ligència, la llei de turisme, oci i hospitalitat, que és el nostre marc, la fulla de ruta que concentra, no com una ocurrència, ni com un comentari, ni una reflexió derivant, sinó elevat a rang de llei, la llei de turisme, oci i hospitalitat ja instava a crear un sistema d'intel·ligència turística; ara resulta primordial.
Per tant, l'observatori turístic, la prospectiva i l'intercanvi d'informació també és generar informes públics, ens ha ocupat una gran part de temps i de les neurones disponibles durant este temps.

Serveis de seguiment de Turisme Comunitat Valenciana on les universitats i altres agents…, la xarxa de destinacions turístiques intel·ligents, centres de coneixement, programes pilots per a monitoritzar la informació.
Estem monitoritzant també en Turespaña més de 30 mercats internacionals.
Comité tècnic i científic per a la prospectiva, que això té a vore…, hem accelerat la creació, però en la llei ja parlàvem de crear un think tank, que en este moment jo crec que ha vingut òbviament per a complir la llei i per a cronificar-se en el temps.
És molt important il·lustrar tècnicament, professionalment les decisions de la governança turística.
I estalviaré contar altres qüestions per no cansar-los.

Posicionament del mediterrani…, l'eix número 4, posicionament del Mediterrani en viu i segur, i generació de demanda turística cap a la Comunitat Valenciana.

El 19 de maig es va presentar a les marques.
Les marques saben que arrepleguen tota la…, són l'expressió de la governança comú i compartida amb els diversos territoris, diputacions, ciutats turístiques més important.
Vull dir, vam establir ràpidament un comité de les marques per a dissenyar conjuntament el Pla de màrqueting turístic posCOVID-19 amb el pressupost del 2020, que els recorde, aprovat per aquesta cambra, de 16.
200.
000 euros i basat en este moment en la seguretat òbviament com a premissa i la sostenibilitat com a valor.

Sorgeix en un escenari certament incert, per al qual el turisme de la Comunitat Valenciana planteja una estratègia i línies de treball que servisquen per a ordenar, planificar els seus pròxims passos en matèria de comunicació i posicionament, però, a més, perquè puga servir a les seues destinacions i empresaris com a guia que puga permetre orientar les seues estratègies de comunicació i comercialització en el curt i mitjà termini.

La COVID-19, aquesta nova realitat que estem vivint, és impredictible, canviant i amb efectes devastadors en l'economia, la salut i els nostres patrons de consum, de comportament fins hui, afectant al món sencer.
Una cosa per a la qual, sens dubte, ningú estava preparat.

El consumidor de la Comunitat Valenciana encara posseeix la intenció de viatjar i, això, és important constatar-lo.
I els últims estudis que s'estan realitzant durant el mes d'abril i maig mostren moviment en les busques, en les recerques d'hotels i d'allotjaments en la Comunitat Valenciana.

Segons els últims estudis, Espanya, en el seu conjunt, parteix com un dels països millor situats quant a les busques, a les recerques dels usuaris durant este període de confinament per a les seues pròximes vacances.

Per tot això, l'escenari posCOVID-19 obliga a reestructurar, en primer lloc, els objectius de turisme que tenia establits en el seu pla de màrqueting per al 2020, que l'hem reorientat… En això ens hem intentat aplicar al màxim en tota la solidaritat possible per a reorientar un dels documents més identitaris de la feina que fem cada any, que és el pla operatiu de màrqueting, que engloba, d'una manera pactada, totes les accions off line, on line, intel·ligència, mercats… tota l'acció, tota l'operativa que fem de promoció, presencial o bàsicament ja on line, com els deia, adaptat al temps que vivim.

Aquests objectius deuen, per tant, establir-se, a més sobre la base de la realitat turística associada al procés posCOVID-19, a part de les premisses de partida amb les quals es trobava la destinació turística de la Comunitat Valenciana a l'inici de l'any -no ho oblidem-.
Entre les quals no podem tampoc esborrar del mapa i de la realitat el tema del brèxit en el Regne Unit, que és el principal emissor; l'aparent alentiment dels mercats europeus, i un nou despertar, també, dels mercats competidors en el mediterrani.

En aquest context, el turisme de la Comunitat Valenciana es planteja com a objectius per al nou escenari 2020: minimitzar els efectes negatius produïts per la COVID en el sector turístic, reforçar la imatge de destinació Comunitat Valenciana segura, adequar i adaptar als diferents escenaris productes i mercats en tota la flexibilitat que precisament el nou document ens puga permetre.

Generar confiança en el sector empresarial local.

Analitzar, hem viscut una crisi molt peculiar, no és una crisi de demanda, no és una crisi d'oferta, és una crisi d'oferta i demanda forçada.
Per tant, el que deia abans, mantindre les constants vitals del teixit, de l'oferta, va a ser absolutament fonamental.

Traslladar al mercat nacional i internacional la imatge de la Comunitat Valenciana com una destinació sostenible, que no és altra cosa que traslladar els principis fonamentals de la nostra llei.

Maximitzar els esforços de coordinació amb les destinacions, col·lectius empresarials, sindicals i actors institucionals.

Reforçar l'hospitalitat, que és un element de transformació del model com un valor competitiu i diferencial.

I afermar la imatge de la Comunitat Valenciana als mercats internacionals davant l'escenari del 2021 especialment.
Tot i que en el vint puguem… El 2020 serà un any complex, difícil, diferent.
Es tracta moltes vegades, jo escolte a molta gent dient de «salvar els mobles».
Hem de ser humils per a fer aquesta interpretació i intentar efectivament sobreviure, remuntar, però efectivament tornar a competir amb tota la millor versió nostra, òbviament en un futur, quan passe tota la pandèmia.
No parle ja de nosaltres, parle òbviament de tota l'oferta turística en general.

De fet, s'ha creat una taula de coordinació per a la comunicació i la promoció de la destinació i s'elaborarà un pla de formació amb webinar per a informar les empreses i tot el teixit productiu sobre l'evolució de cada mercat i per productes a nivell de turisme.

A més, comptarem amb informes propis amb vigilància de reserves a tres-sis mesos i escolta activa en línia, qüestió fonamental esta última, és el que deia abans de la intel·ligència i de la tecnologia.
La tecnologia no és que ens faça més intel·ligents, perquè a un algoritme, a un robot, a una ferramenta tecnològica la va a succeir una altra més sofisticada, més moderna, que farà caducar la prèvia.
El que ens fa més intel·ligents o hauria de fer-nos més intel·ligents col·lectivament és la presa de decisions il·lustrada amb dades, la presa de decisions, al capdavall la democràcia, la democratització de la governança.
La democràcia o és il·lustrada o no és.
Per tant, tot açò més que mai ho hem d'accelerar i posar en pràctica.

Al mateix temps estem facilitant informació a l'usuari turístic mitjançant el contracte, disseny i producció de l'execució d'una campanya de publicitat autonòmica, de la que he parlat abans, informativa, sobre les mesures de seguretat a implementar en este moment en el sector turístic amb motiu de la COVID-19.

També vull destacar que hem llançat la campanya de promoció en xarxes socials.
«Somia el Mediterrani en viu», per a reforçar la motivació dels visitants, ja no és allò de «Queda't a casa», sinó de somiar el Mediterrani en viu.
La motivació dels visitants per a viatjar a la Comunitat Valenciana mitjançant microvídeos de diferents productes i experiències turístiques que es poden gaudir en la Comunitat Valenciana.
I que aquesta acció té l'objectiu que els seguidors de la Comunitat Valenciana en xarxes socials recorden els somnis, la pulsió de vindre, els desitjos que tenen, que es poden complir, òbviament, en la Comunitat Valenciana i ho puguen compartir, per a poder complir-los quan finalitze aquesta situació -cada vegada queda menys-, i la lliure circulació de les persones estiga assegurada, qüestió fonamental per a entendre que sense mobilitat, sense viatges no hi ha turisme ni a ple rendiment ni a mitjà rendiment.

En concret, mitjançant aquesta campanya hem llançat, a més d'un vídeo de perfil emocional, uns altres microvídeos on treballadors d'empreses turístiques mostren els seus desitjos de tornar a compartir experiències turístiques amb els visitants.
Així hi ha vídeos on es remarquen els desitjos de tornar a pedalejar, tornar a bussejar, tornar a observar ocells, tornar a banyar-se a la Mediterrània, tornar a la muntanya, tornar a viure la ciutat, tornar a sentir la brisa, tornar al poble, etcètera.

I l'últim eix és la formació per afrontar la crisi sanitària i econòmica i eixir reforçats com a destí de qualitat, hospitalari, sostenible i inclusiu.
Impulsat per Turisme cal ressaltar que s'ha posat en marxa una línia de treball que dóna cabuda a les diferents necessitats del sector: formació, traçabilitat per a destinació segura i adaptació de la xarxa dels CdT.

És molt important fer honor a la prescripció i a la, no una recomanació, sinó que és -estic parlant de la Llei de turisme, oci i hospitalitat que es situa com a principal actiu de l'economia turística el capital humà-.
Formar, formar i formar, qualificar, tornar permanentment a l'escola sempre serà la millor de les opcions que tindrem al llarg de tota la vida, especialment en este sector que canvia constantment.

Els CdT a més vull dir-los que han sigut un node de solidaritat.
El de València, per exemple, va rebre des del minut zero la presència de l'ONG del xef afincat en els Estats Units, José Andrés, que més que xef és un influencer global caracteritzat per la seua solidaritat i treball pels més vulnerables.
I recentment vam tindre una reunió per a comprovar com havia anat l'experiència i ens van comentar que inserits, no?
, en tot l'ecosistema de cuiners, hostaleria, proveïdors, tota l'allau de solidaritat que ha catalitzat, per dir-ho així, el CdT, pues s'han servit de l'ordre, s'han treballat en contacte amb ONG locals, de cent-mil menús.

El mateix ha passat, 111.
000 menús -he preguntat este matí-, en Alicante Gastronómica Solidaria, posant en marxa tota la xarxa de CdT de la província d'Alacant.

Hem servit de base, però ahí el mèrit absolut és de cuiners, és d'associacions, és d'empresaris, és d'hostalers, és de la gent que s'ha bolcat a través dels CdT.

I, per últim, el marc normatiu i estratègic aposta per la qualitat permanent, aspiracionalment és l'únic camí, la sostenibilitat del model, impulsa el turisme inclusiu, responsable i, com prescriu la llei, adaptació normativa i estratègia turística.

Totes les accions que impulsa Turisme Comunitat Valenciana estan alineades amb l'estratègia de turisme hospitalari, responsable i sostenible i amb els dèsset objectius promoguts per Nacions Unides.

Durant els últims anys Turisme Comunitat Valenciana ha emprés diferents accions, actuacions, en favor del turisme sostenible, com és la publicació del Llibre blanc per a una estratègia turística a la Comunitat Valenciana, és la gran fulla de ruta, el diagnòstic, la prescripció del que hem de fer, que va a il·lustrar o va fer possible l'aprovació de la Llei de turisme, oci i hospitalitat en el 2018; l'adaptació dels ODS a la realitat de les destinacions turístiques de la Comunitat Valenciana, en el dèneu vam presentar la Guia de les cent recomanacions per a implantar en el nostre territori a nivell d'empresa, a nivell de ciutat, a nivell de destí, per alienar-nos, no en tres o en quatre objectius del mil·lenni, sinó en els dèsset, crec que és un esforç important que pot servir perfectament de guia per anar avançant en la transformació permanent de la nostra proposta.
I en el 2020 hi ha successius, crec que la sostenibilitat social, econòmica i ambiental del model és una peça clau en la recuperació de l'activitat turística de la comunitat.

L'aposta reiterada per la inclusió en turisme continua sent una altra de les nostres banderes i senyals d'identitat -és l'última pàgina, els anuncie ja-.
Així, l'elaboració i l'extensió del Codi ètic de turisme de la Comunitat Valenciana, que és l'adaptació del Codi ètic mundial de turisme a la realitat nostra i sustentat en els valors que vam identificar de la cordialitat, el respecte, la inclusió, la sostenibilitat i la professionalitat.

I el procés ha de continuar, va a continuar.
En el 2020 vam començar signant l'adhesió al pacte mundial de Nacions Unides.
A més en el vint incideix en la qualificació del capital humà, este era el gran leitmotiv que no s'ha de desvirtuar, així com a promoure la millora de les condicions professionals i laborals dels que formen part de la cadena d'atenció al visitant, de la cadena de valor del turisme.
Es reforçaran les accions adreçades a continuar valorant l'hospitalitat com a valor de diferenciació i que aporte prestigi a la marca turística Comunitat Valenciana.

I ja en l'àmbit normatiu -acabe- el desenvolupament reglamentari de la Llei 15/2018, de turisme, oci i hospitalitat, que és el gran full de ruta d'obligat compliment per administracions, destinacions, empreses, serveis i usuaris turístics, i que constitueix en si el relat legal, el relat autèntic a aplicar al turisme a les portes d'una nova dècada del segle XXI.
Dècada que, sense dubte, s'obri davant nosaltres tot un escenari desconegut i complex, però, si sabem gestionar amb intel·ligència turística, també pot oferir-nos noves oportunitats per entendre l'economia turística d'una forma diferent, global, circular i amb un territori turístic plural i divers, polifònic, no pot ser d'altra forma, però que així necessita fer-ho per avançar com a societat turística, moderna, igualitària i inclusiva.

I en este marc de desenvolupament reglamentari de la llei, tenim en marxa un nou decret per allotjaments turístics, un decret de turisme gastronòmic, d'espais turístics, el fons de cooperació amb els municipis que compleixen amb l'Estatut del municipi turístic -que va ser aprovat per decret, ja ens vam avançar a gener del 2020-.
I afegirem, com a marc d'aplicació operativa de les polítiques turístiques, el nou Pla estratègic de turisme de la Comunitat Valenciana, que tot just en la vespra de l'eclosió de la pandèmia vam fer circular a tots els actors de la Comunitat Valenciana per a rebre, per a establir el feedback, per a enriquir-lo des del document, que ja els anuncie era un document estructurat sobre els dèsset objectius del mil·lenni.
Ara estem en un moment en què si s'ha de canviar d'alguna manera l'operativa, l'estratègia dels propers cinc anys, accelerar algunes línies programàtiques, pues serà el moment, perquè tot just estem en període d'esmenes, per dir-ho així, usant esta paraula tan parlamentària, al que és el Pla estratègic de turisme.

Moltíssimes gràcies per la seua atenció.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor secretari autonòmic, per la seua exposició.

Ara passaríem al torn dels grups parlamentaris, perquè facen la seua exposició.

Començaríem primer pel Grup Parlamentari Ciudadanos, que és el que ha demanat la compareixença, que tindria un temps de sis minuts.

Quan vullga el senyor diputat.

El senyor Gracia Calandín:

Gràcies, president.

Buenos días, señorías.

Buenos días, secretario.

En primer lugar, agradecerle su presencia hoy aquí, en la que creo que es su primera comparecencia en esta X Legislatura en les Corts, y agradecerle la información que hoy nos ha facilitado en esta primera intervención suya.

Igualmente, también quiero agradecerle, en nombre mi grupo parlamentario, aquella videoconferencia que mantuvimos el 24 abril con todos los portavoces de turismo, en la que nos dio cuenta de cuál era la situación y la gestión de su secretaría autonómica en la pandemia.

Señor Colomer, como ya hemos manifestado en más de una ocasión desde Ciudadanos, lo cierto es que observamos con preocupación tanto afirmaciones como improvisaciones, falta de concreción en las medidas que se están llevando a cabo desde diferentes administraciones; estoy hablando del gobierno central, pero incluso también aquí, desde el Consell, en referencia al sector turístico y que sin duda entendemos que provocan una gran incertidumbre.
En este sentido, pues por ejemplo me gustaría recordar que estamos hablando de uno de los sectores más afectados, porque se ha visto vetado desde el primer momento del estado de alarma y que, como usted bien ha dicho hoy aquí, pues representa el 15% de la economía, pero también de la ocupación.

Y es que ayer mismo el gobierno pues veíamos como daba un nuevo volantazo con la reactivación del turismo y, tras el anuncio inicial de la ministra Maroto sobre la reapertura de las fronteras para el 22 de abril, el propio ministerio en unas horas se volvía a desdecir, se autorectificaba, se autoenmendaba y nos decía que no.
Finalmente la movilidad internacional tendrá lugar a partir del 1 de julio y no antes.
Es una nueva improvisación que se suma a otras ya vividas por parte del sector, como aquel lamentable ensayo prueba de error por parte del ministro Ábalos, con la apertura de los aeropuertos, que puso también en pie a los empresarios hosteleros de la Comunidad Valenciana.
Y, sin duda, estas improvisaciones pues ayudan muy poco al sector y a ese plan especial de protección que, en palabras de la propia CEV, pues necesita este sector a medio y largo plazo para recuperar la confianza del viajero.

Usted, en la videoconferencia aquella del 24 de abril, nos dijo que desde su punto de vista consideraba fundamental contar en todo momento con el consenso del sector.
Y la verdad es que durante todo este tiempo pues la verdad es que ha llovido mucho y desde entonces hemos escuchado afirmaciones por parte de ministros, como por ejemplo el de consumo, diciendo que es un sector de bajo valor añadido, o el de transporte, diciendo que es una actividad que tenemos que sacrificar.
Pero también incluso desde aquí, desde la Comunidad Valenciana, en estas semanas, pues, hemos oído afirmaciones como que el turismo representa el beneficio de unos pocos; hoy mismo, usted, con sus datos, pues, desdice esa afirmación, ¿no?
E incluso han recibido insultos en las redes sociales y se les ha llamado, literalmente, explotadores sin escrúpulos.

Ayer mismo conocíamos el documento de otro think tank -hoy usted hablaba de un think tank, bueno, pues de otro- que era el documento titulado «L'economia valenciana i les polítiques d'ocupació després de la COVID-19», de la Fundació Nexe, firmado por otros dos miembros destacados del Consell: el secretario autonómico de empleo, el señor Nomdedéu, y el director general de tributos.
Y en el documento define la necesidad de una puesta en marcha de una nueva fiscalidad medioambiental y, en concreto, dice: «dirigida a gravar las actividades nocivas para el medio ambiente» y, a continuación, dice: «como, por ejemplo, el impuesto valenciano sobre las estancias turísticas».
Es decir, establece una relación directa entre nocivo para el medio ambiente con estancias turísticas.

Sin duda, desde el Grupo Parlamentario Ciudadanos, esto nos parece una irresponsabilidad, desde nuestro punto de vista.
Y lo cierto es que vemos que sus socios no pierden oportunidad para cargar y criminalizar a este sector turístico.

Así que hoy le pregunto, pues, si considera que esta es la mejor forma de lograr ese consenso para el sector y, sobre todo, si es el trato que considera que se merece este sector, que es un sector de referencia, que nos ha costado más de sesenta años levantar y que, en sí mismo, representa la esencia de la hospitalidad de nuestra Comunidad Valenciana y, como usted mismo nos dice hoy, es un sector solidario y que no tuvo ningún inconveniente, nada más empezar la crisis, en poner a disposición sus instalaciones para la medicalización de hoteles o a disposición de los servicios esenciales.

Desde luego, a nosotros nos parece una broma de mal gusto y más teniendo en cuenta la situación en la que están ahora mismo los hosteleros y la de decenas de miles de familias que dependen de este sector.

Así que, visto lo visto, pues, yo no sé hasta qué punto usted cuenta con los mejores compañeros de viaje para poner en marcha todos estos ejes que nos cuenta.

En otro orden de cosas, pues, esta semana, como usted también hoy nos ha dicho, hemos conocido el nuevo diseño de promoción del turismo, desde el portal turisme.
gva, y lo cierto es que no vemos cambios excesivos en la forma en la que se promociona la Comunidad Valenciana.
Sí que es verdad que ponen la importancia sobre la seguridad.
Yo, en aquella reunión, le hice hincapié en la necesidad de contar rápidamente con unos protocolos; hoy ya nos dice que, efectivamente, a través del ICTE, tenemos esas recomendaciones y guías.
Seguiremos con atención ese sello seguro que nos dice que quieren ver si se implementa en la Comunidad Valenciana.
Y esperamos, pues, los protocolos, de los que usted habla hoy, para la industria y para los congresos lo antes posible, porque todo lo que sea adelantarnos en el tiempo para que los empresarios tengan capacidad de reacción, pues, en el fondo, ganamos muchos puntos.

Por otro lado, en abril también conocimos aquella inyección de los 6,5 millones de euros, que daba liquidez al sector.
Hoy nos habla de 7 millones para playas, para la reactivación, la reparación e inversiones en la singularización del litoral.

Hoy le pregunto si consideran también otro tipo de aumento en las líneas presupuestarias para continuar ayudando al sector en su reincorporación a la nueva normalidad y en qué se van a centrar estas ayudas.

Últimamente, también se habla de la posibilidad de establecer espacios aéreos seguros para el inicio de la actividad turística.
Y le pregunto… Y también se habla del pasaporte sanitario.
¿Cómo está valorando, por ejemplo, el Consell, esa propuesta?
; si aprobaría ese pasaporte sanitario.
¿Qué otras medidas baraja para garantizar el turismo seguro en la Comunidad Valenciana?

Y ya voy concluyendo, señor presidente.
El lunes, secretario, tuvimos aquí a la presidenta del colegio de médicos de la Comunidad Valenciana y nos hablaba de la importancia de ir por delante del virus para poder planificar bien, ¿no?
Hoy usted nos habla de que han puesto en marcha lo de las pasarelas, 1,5 millones de euros para pasarelas.
Al presidente Puig le hemos oído hablar de códigos QR, de citas previas para reservar parcelas, de catálogos de playa.

En concreto, nos gustaría saber si van a implementar alguna fórmula concreta para todos, para garantizar el acceso a las playas.
Y, en ese sentido, ¿qué opinión, por ejemplo, le merece que el Ayuntamiento de Valencia haya decidido no poner controles de acceso en sus arenales?

Muchas gracias, presidente.

Gracias, secretario.
A ver si me puede contestar.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor diputat, per la seua intervenció.

Continuaríem amb…, el segon grup que intervindria seria Vox.

Té la paraula la representant de Vox, Ana Cerdán, per un temps màxim de 3 minuts.

A vore…

La senyora Cerdán Martínez:

Ya, ya está.

El senyor president:

Molt bé.

La senyora Cerdán Martínez:

Cuando quiera.

El senyor president:

Quan vullga vosté.

La senyora Cerdán Martínez:

Muchas gracias, señor presidente.

Señor Colomer.

Señorías.

Buenos días.

Antes que nada, le quiero agradecer su comparecencia para explicarnos las actuaciones que se han llevado a cabo en el sector turístico y cómo se va a enfocar el sector, cara a los próximos meses.

Todos tenemos muy claro lo importante que es este sector para nuestras provincias, así como todo lo que hay alrededor de este sector, ya sea comercio, restauración, hostelería.

Decir que el año pasado hemos estado casi un 4 % por encima de la media española en la visita de los turistas a nuestra comunidad es hablar de casi diez millones de personas que han preferido venir a visitarnos, en vez de ir a otras ciudades o a otros países con una oferta muy similar a la nuestra.
Todo esto nos supuso, en la Comunidad Valenciana, alrededor, como bien ha dicho usted, de unos quince mil millones de euros, así como casi un 15 % del PIB valenciano.

A raíz de la COVID-19, todo se ha ido desmoronando para dar paso a que los hoteles, por ejemplo, estén cerrados casi tres meses algunos, porque otros no se plantean abrir hasta noviembre o diciembre, que es cuando, realmente, en el sector turístico vuelve a mover la economía.

De momento, la previsión es la apertura de la mitad de los recintos hoteleros y una cama de cada cuatro.
Sin zonas comunes, ni comedores, etcétera, el sector hotelero no lo tiene tan claro.

En esa reunión virtual a la que hacía alusión el compañero de Ciudadanos que tuvimos con usted, estuvimos comentando quién iba a asumir el pago de las exigencias sanitarias para poner en funcionamiento, tanto con mamparas, protecciones, etcétera, los restaurantes, bares… Hoy sabemos que poner en funcionamiento un restaurante, por ejemplo, le ha supuesto al dueño entre cinco y siete mil euros, que ha tenido que poner de su bolsillo.

Está claro que poner en marcha un hotel que ha estado cerrado tres meses es un trabajo arduo que conlleva un gasto enorme y que, a veces, es inasumible por el empresario.
¿Se tiene previsto algún tipo de aplazamiento del pago de impuestos, con el fin de conseguir que las empresas tengan algo de liquidez y que, a su vez, estas puedan sobrevivir?
Si no es así, ¿qué se tiene previsto para dotar de liquidez a los empresarios y que puedan aguantar, como mínimo, hasta diciembre de 2020?

Le tengo que dar las gracias por esos 2.
500 euros a fondo perdido que ha puesto a disposición de las agencias de viajes, ya que, en estos momentos, son las grandes olvidadas de toda la catástrofe.
Ya he visto que ha hecho alusión en su informe.

Según las bases reguladoras de la mencionada ayuda, el fondo es de un millón de euros, que llega para unas cuatrocientas agencias.
Si tenemos en cuenta que en la Comunidad Valenciana tenemos alrededor de unas mil trescientas, poco más o menos, esta línea cubriría un 30 % de esas agencias, más o menos.
¿Sabe qué cifra de cierre se prevé para el año que viene en el tema de agencias de viajes?
Alrededor del 50 %.
Ante estos números, ¿se tiene previsto algún otro incentivo para paliar esta situación?

Hemos leído también estos días en prensa que la conselleria de sanidad no avala, por llamarlo de alguna manera, el COVID free, cosa que, por otra parte, es bastante lógica.
Pero esto puede ser un problema a la hora de vender nuestra comunidad a otros países.
¿Se tiene previsto que se trabajen acuerdos bilaterales con otros países, con el fin de atraer el turismo hacia nuestras provincias?
¿Se ha pensado, por ejemplo, en que los hoteles tengan un seguro sobre la COVID-19 para dar seguridad a los turistas, tanto nacionales como extranjeros?

Sabemos que el turismo internacional es vital para nuestra comunidad.
Italia, Holanda, Reino Unido, Alemania, son nuestros principales proveedores de turistas.
¿Para cuándo esa apertura de fronteras fuera ya de…, el 20, el 21, el 22 y toda esa inseguridad que genera?

Bueno, me he pasado de tiempo.
Lo siento.

Gracias, señor secretario.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora diputada, per la seua intervenció.
Se n'ha passat un poquet del temps, però intentarem ser benèvols en esta qüestió.
Entenem que 3 minuts la veritat és que és bastant poc.

Ara tindrà la paraula el representant del Partit Popular, també per un temps de 3 minuts, quan aconseguisca posar el rellotge.

El senyor Pérez Fenoll:

Bon dia.

Gràcies, senyor president.

Gràcies i bon dia a tots els companys que ens acompanyen hui en la comissió d'indústria i comerç.

Moltes gràcies, senyor Colomer, per la seua presència en esta comissió per a retre compte de la situació i el full de ruta del sector turístic arrel de la crisi sanitària provocada per la COVID-19.
Realmente, señor Colomer, para explicar a la sociedad valenciana, a la cual representamos, qué se ha hecho después de tres meses, prácticamente, desde que supimos que se estaba planteando una complicadísima situación en uno de los sectores, el turismo, básico en la economía de nuestra comunidad, del que dependen no solo los empresarios denostados e insultados por sus socios de gobierno, sino miles y miles de personas y familias de nuestras provincias.
Usted lo ha dicho, prácticamente significa trescientos mil puestos de trabajo y casi el 15 % del PIB, unos dieciséis mil millones de euros de aportación anual a ese PIB.

Señor Colomer, usted goza en el sector turístico -le digo, porque me he reunido con algunos empresarios-, usted goza de muy buena aceptación y, a nivel personal, le tengo una gran estima y quizá sea porque siempre tiene buenas palabras, para todo el mundo tiene buenas palabras.
Pero esta tremenda crisis no se combate solo con buenas palabras, porque no se pueden tener buenas palabras cuando alguien descalifica de forma grave, muy grave, el turismo de nuestra comunidad.

Después de todo lo que nos ha contado, que sé que tiene un gran equipo y usted se ocupa y preocupa del turismo, ¿sabe lo que hemos echado en falta, pero muchísimo?
Que cuando un ministro de España, el señor Garzón, nos ataca de la forma en que lo hizo, descalificando al turismo en general, y dado que nuestro presidente, el señor Puig, no puede o no quiere molestar a sus jefes, usted tendría que haber salido no con paños calientes, no con tibieza, sino de manera contundente a defender en eso en lo que usted trabaja ahora.

Al igual, eché en falta las manifestaciones en defensa de nuestro turismo cuando la señora Oltra dijo las barbaridades que dijo y, como el señor Puig no se atreve, porque tiene que cuidar su sillón -lo entiendo-, usted tendría que haber salido, pero no con frialdad o con esa falsa neutralidad, con contundencia.

Su comportamiento en estos asuntos es como el que dice pelillos a la mar.
Yo quiero hacerle una petición.
Usted tiene una hábil dialéctica y puede, sin insultar, puede ser contundente y rotundo para la defensa de nuestra actividad, tan esencial para los valencianos.
Usted debería salir, cada vez que sale alguien atacando nuestro turismo, con contundencia.

Y le pido dos favores: el primero, que lo tenga en cuenta, porque sus socios de gobierno le aseguro que volverán a la carga en cualquier momento; y el segundo favor es que los primeros datos que usted nos ha dado se los mande al ministro Garzón y a la señora Oltra, para que sepan lo que significa el turismo en nuestra Comunidad Valenciana.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor diputat.

Continuem amb la intervenció dels grups parlamentaris.
Ara, si no ho tinc mal aclarit, tindria la paraula el diputat de Podemos, Ferran Martínez, per un temps màxim de 3 minuts.

A vore, demana… Havies apretat com que estàs?
Sí?
Ah!
, val.
Val, val.
Molt bé.

Quan vullga, senyor diputat.

El senyor Martínez Ruiz:

Gràcies, senyor president.

Agrair al senyor Colomer la seua compareixença i la seua intervenció.

Des del nostre grup parlamentari, volíem plantejar-li algunes qüestions que ens preocupen al voltant del sector turístic.

Com vosté ha dit, és un dels sectors més afectats de la nostra economia, degut a les restriccions que hi ha sobre la mobilitat i també sobre la concentració de persones.
I això també significa que, a una major dependència del sector turístic, major és la vulnerabilitat de la nostra economia.

Per tant, les institucions han actuat, han hagut d'intervindre, han actuat i ho han fet correctament per a salvar els llocs de treball, per a evitar el tancament massiu d'empreses i per a protegir a les famílies.

Aquesta crisi té unes característiques molt particulars, com vosté ha dit, però el cert és que la intervenció de les institucions en el sector turístic es farà cada vegada més necessària, entre altres coses per la proliferació de fenòmens climàtics extrems que genera el canvi climàtic.

I, per tant, la intervenció de les institucions anirà augmentant durant els propers anys.
I, fins i tot, ací tenim alguns portaveus que són lliberals amb carnet que demanen més i més intervenció pública en el sector turístic.

Que, per cert -ja que se n'ha fet referència- volia comentar també que crec que desenvolupar una fiscalitat mediambiental sobre el sector turístic, a més de ser una recomanació per part d'institucions financeres internacionals com pot ser l'OCDE, com pot ser el Banc Mundial, també ens donaria més recursos per a cuidar el nostre litoral, per a posar en valor el nostre patrimoni o per a invertir en les nostres infraestructures públiques.

Donat que les institucions han d'intervindre més i amb més força en el sector turístic, també creiem que ho han de fer amb una orientació estratègica establint quin és el model turístic sobre el qual volem avançar.
I el que nosaltres volem és un sector turístic que minimitze les externalitats negatives sobre el territori i que revertisca els seus beneficis en el conjunt de la societat.

I ens preocupa molt vore com hi ha nivells de pobresa molt grans en comarques que són eminentment turístiques.
Els majors nivells de pobresa que hi ha en la Comunitat Valenciana es concentren en comarques com la Marina Alta, com la Marina Baixa o com la Vega Baja, que són comarques molt turístiques.
I cal reconèixer que en el sector turístic, doncs bé, es dona una problemàtica en la qual hi ha baixos salaris, hi ha temporalitat, hi ha jornades eternes, hi ha hores extra sense pagar, hi ha economia submergida i ningú s'ha de poder escandalitzar per això.

És que és al contrari, el que és escandalós és que existisca aquesta situació.
Qui té dret a escandalitzar-se és el treballador que treballa tres o quatre mesos a l'any, que ho fa per un salari de misèria, que ha d'estar hores extra sense cobrar-les, que a més moltes vegades estan contractats en negre i que, per tant, no tenen dret a acollir-se a un ERTE, no tenen dret a un subsidi d'atur, no tindran dret a una pensió quan arribe el moment.

Per tant, no podem apartar la vista a aquesta realitat.
Aquesta realitat no es resoldrà sola sense la intervenció de les institucions.
I el que no pot ser és que hi haja qui s'escandalitze per denunciar aquesta situació, quan l'escandalós és que existisca.

Per tant, el que volia preguntar-li és quines mesures concretes poden emprendre les institucions per a millorar les condicions laborals i minimitzar l'impacte ecològic en el sector turístic?

Volia mencionar dues cosetes més abans d'acabar.
L'impacte de la crisi en els apartaments turístics.
Vosté sap que hi ha hagut una caiguda molt gran de la demanda sobre els apartaments turístics, això ha portat a una retirada del mercat de molts apartaments turístics…

El senyor president:

Vaja acabant, senyor diputat.

El senyor Martínez Ruiz:

Sí.
Acabe en un moment.

I aquesta retirada del mercat que moltes vegades pot traduir-se en què aquestos apartaments turístics es destinen al lloguer, per a nosaltres és un efecte positiu que convindria no només potenciar sinó fer estable i allargar el màxim possible.

I una última cosa que volia afegir.
Un condicionant per al canvi de model turístic que nosaltres creiem que hem de potenciar és la baixa inversió en cultura derivada de la situació d'infrafinançament que pateix la Comunitat Valenciana.
Per tant, nosaltres voldríem preguntar-li quines iniciatives s'estan realitzant que puguen combinar aquests dos aspectes: turisme i cultura?

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor diputat.

El senyor Martínez Ruiz:

Disculpe'm l'excés de temps.

El senyor president:

Continuem amb les intervencions.
Ara tindrà la paraula el representant de Compromís, Fran Ferri, per un màxim… (veus) de 3 minuts.
En quan vullga vosté.

El senyor Ferri Fayos:

Moltes gràcies, senyor president.

Gràcies, senyor Colomer, per la seua compareixença.
Extensa, com sempre, i ben explicada.

I la veritat és que, des del meu grup, doncs també donar-li les gràcies per l'ingent treball que ha fet des de l'Agència Valenciana de Turisme i des de la seua secretaria autonòmica en estos temps difícils, imprevistos, que ens han vingut al damunt i que crec que -vaja per davant- valorem molt positivament totes les accions que s'han pres per part de la seua secretaria autonòmica per a protegir llocs de treball, per a protegir a les famílies, per a un sector tan important com és el turisme.

Des de Compromís tenim clar que esta pandèmia ens ha de fer repensar moltes coses, entre elles el model de turisme, com altres models d'altres sectors econòmics que tenim, i he dit model de turisme, no he dit el turisme en sí.

Diu l'informe de l'IVIE, sobre la recuperació post COVID-19, que l'economia valenciana patirà més esta crisi, precisament, pel pes que representen el turisme i altres sectors amb baix valor afegit.
Per això, quan es repetix tantes vegades que el turisme representa vora el 15 % del PIB valencià em ve al cap eixa pregunta: ¿Que si quiero o que si tengo?

Dit d'una altra manera, que el 15 % del PIB dels valencians i valencianes, a banda de ser el que tenim que representa el turisme, parla de la fortalesa del turisme?
O parla, sobretot, de la feblesa d'altres sectors productius valencians?
En França per exemple, que és el líder mundial del turisme, el turisme representa el 8 % del seu PIB.

Dit això crec que cal fugir de simplificacions.
El debat no és turisme sí o turisme no.
El turisme existix i existirà, punt.
Qui simplifica un tema tan complex com és este el que busca és amagar un debat de fons: Per a què volem que servisca el turisme?
I una vegada tinguem això clar, ¿com ho farem possible en mig d'un context d'emergència climàtica al qual ara s'ha afegit una pandèmia que no sabem quan de temps durarà i si en vindran altres pandèmies globals?

Per a què volem que servisca el turisme?
Nosaltres volem que servisca per a generar riquesa, per a generar llocs de treball de qualitat.
En definitiva, per a millorar la vida dels valencians i valencianes.
I, és això el que està passant?

Anem a les dades, anem a il·lustrar-nos, com vosté deia, anem a il·lustrar la gestió.
A nivell global un estudi de l'OCDE detecta que a les activitats turístiques hi ha més contractes parcials i més contractes temporals que en altres sectors de l'economia.
I què passa al País Valencià?
Que tenim una situació encara pitjor.
En comparació amb Espanya, per exemple els salaris són un 16 % menors i la temporalitat dels contractes està 10 punts per damunt de la mitjana estatal.

I açò no són dades de Compromís o de les kellys de Benidorm, són les dades que diu el propi Llibre blanc sobre l'estratègia turística valenciana, encarregat per la Generalitat i elaborat per experts de la Universitat d'Alacant.
Per tant, no simplifiquem el debat.
Perquè el debat de fons és important i és molt important, sobretot, per al futur de milions de persones.

I no som els únics que hem d'afrontar eixe repte.
En 2018, per exemple, Holanda va aprovar una nova estratègia turística en la qual canviaven d'objectiu: ara l'objectiu del turisme holandès a Holanda ja no era atraure més i més turistes sinó que en 2030 tots els ciutadans holandesos siguen beneficiats pel turisme.

En Nova Zelanda han elaborat un pla turístic que gira al voltant de la sostenibilitat.
No és només un eix de la seua política és el centre de tota la seua política turística.

Alguns diuen que hem de deixar de banda estos debats per la crisi de la COVID-19.
Nosaltres pensem, al contrari, que ara és més important que mai encetar estos debats.

Vosté ha parlat ací que ja està en marxa el pla estratègic 2020-2025 i nosaltres el que plantegem és si, a banda dels eixos que ens ha dit vosté que contempla, si, per exemple, serà un dels eixos d'eixe pla que el turisme beneficie a tot el món.
Si treballarà eixe pla per acabar amb eixa escletxa (inoïble) …

El senyor president:

Vaja acabant, senyor diputat.

El senyor Ferri Fayos:

…que hi ha -sí, vaig acabant, senyor president.
Moltes gràcies- amb la mitjana estatal?

I, sobretot, quines situacions estratègiques -a mitjà, llarg, a curt termini- es posaran en marxa per a garantir la sostenibilitat del turisme i, sobretot, en millorar les condicions laborals i acabar amb l'economia submergida.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor diputat.

Acabem la primera ronda d'intervencions dels grups polítics amb la intervenció del representant del PSPV, el senyor Vicente Arques, en quan aconseguim donar-li pas.

El senyor Arques Cortés:

Puc ja?

El senyor president:

Sí, aprete, aprete.

Havia confirmat la seua presència al principi?
Sí?
Val.

El senyor Arques Cortés:

Val.
Gràcies.

Gràcies, senyor president.

Bueno, muchas gracias al señor secretario autonómico por su comparecencia.
No es la primera comparecencia, ha comparecida ya, con esta, tres veces en las Cortes.

Primeras palabras, como representante del Grupo Parlamentario Socialista, pues, de recuerdo a las víctimas y de ánimo a sus familiares.
Y, también, agradecer al sector turístico que fue el primero que, en un gesto de generosidad y solidaridad, puso a disposición de las autoridades de la Generalitat Valenciana, pues, todos los apartamentos turísticos, hoteles para que fuesen medicalizados, lugares de descanso o aislamiento o confinamiento para pacientes e incluso fuerzas y cuerpos de seguridad del estado.

Hemos dado ya los datos.
En el 2018 tuvimos el mejor año histórico en el ámbito del turismo.
En el 2019 lo mejoramos.
En el 2020 teníamos unas perspectivas magníficas.
Y la preocupación de enero, febrero, hasta el 14 de marzo del 2020, era el Brexit; y hoy el Brexit se ve como un punto alejado y en ningún momento ya es una preocupación.

En marzo saltan todas las expectativas por el aire.
Y a partir de ahí, pues, hemos trabajado duramente desde la perspectiva de la administración pública y del sector con la Ley de turismo, ocio y hospitalidad, donde se planteaban la diversificación del producto y que ahora, más que nunca, nuestro producto tiene que estar diversificado.

Fundamental es, señor secretario autonómico, que tanto el empresariado como los trabajadores que los ERTE no se conviertan en ERE.
Por ello agradecemos el esfuerzo y el ahínco y el empeño que han mantenido para que así sea.
Y trasladarle, pues, todas las reivindicaciones y preocupaciones al sector, tanto desde la secretaría de estado como del ministerio de turismo y de la propia secretaría autonómica.

Y esos cinco grandes ejes que usted ha planteado de actuación, tres son fundamentales.
Uno, la inyección de 7 millones de euros al sector, que liquidamos el pago del año pasado, como bien han comentado varios compañeros y como comentó usted en la reunión del pasado mes de abril.

Dos, haber mantenido las ayudas del 2020, hablamos de 10 millones de euros -es verdad, en concurrencia competitiva- pero levantarse temprano y que esas líneas de subvención fuesen presentadas en el mes de diciembre del 2019 y adjudicadas en el mes de febrero ha permitido que puedan ser ahora, en este periodo, liquidadas.
Y, finalmente, esa ayuda directa de 6,5 millones de euros que ha dirigido usted a las pymes y los autónomos.

Además, es verdad que hemos posicionado las marcas «Mediterrani en viu i segur», las guías y plan de seguridad del sector de COVID, información sobre la gobernanza, monitorización de datos, análisis, etcétera.

Y tenemos que ver también -no lo ha planteado usted, es un buen momento- ¿qué expectativas, qué plantea Europa a la respuesta del turismo?
A partir del 1 junio, expectativas…, ¿Europa qué plantea en la salida del turismo?

Y, finalmente, para acabar.
Lo ha dicho usted en varios encuentros, en varios foros, que debemos dar pasos pequeños, debemos dar pasos firmes, pero pasos seguros.
Por lo tanto, sí tenemos que garantizar entre todos y dedicar un esfuerzo inmenso a garantizar la seguridad de nuestros turistas y, sobre todo, también a la de nuestros residentes.

Por lo tanto, enhorabuena por su trabajo y seguimos en contacto.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor diputat, per la seua intervenció.

Ara toca passar a les respostes que els donarà als senyors diputats el senyor secretari autonòmic, també per un temps indefinit.

El senyor secretari autonòmic de Turisme:

Ah, ja.

Moltes gràcies, senyor president.

I moltes gràcies, senyories, per les seues aportacions.
Totes, invariablement totes, són…, inclús les més crítiques, més de sintonia, però…

A nosaltres ens queda molt per millorar, moltíssim -parle dels nostre departament- sens dubte.
Això és una lluita sempre inacabada per interpretar el món que tens, els recursos que tens i el que toca fer en cada moment amb perspectiva estratègica, que és el que fem.
El regat en curt és important…, home, en estos mesos hem tingut que afrontar el regat en curt, si em permeten l'expressió futbolística.

Però també necessitem centrecampistes que vegen la jugada, que s'anticipen i que vegen porta al final, no?
I un intent de…, efectivament, de que el turisme sigue un fenomen, no un sector sinó un fenomen que pugue donar satisfacció a moltíssimes variables i que la societat…

Perquè en esta vida tots juguem…, en un moment donat tots som turistes o seguint amb el símil futbolístic tots juguem de visitants o de locals en un moment donat, tots som hostes o amfitrions.

Vull dir, que el turisme des de moltes vessants forme part de la condició humana.
El fet de viatjar, el fet de conèixer, el fet d'interpretar l'altre món, donar-te compte que quan has viatjat el mite…, has destruït un poc de la ignorància que t'havien contat de l'altre.
Et fa ser més tolerant, és una vacuna contra la intolerància.

Des de molts punts de vista, ja no parle del tema econòmic i qüestions que economètricament són difícils de mesurar, els que estic dient ara, però ja de les que són de base empírica, doncs és evident que ajuda molt la societat i ha de continuar ajudant la riquesa, la vertebració del territori.

És l'esperança fonamental, des del meu punt de vista, d'aquelles zones que estan en període de despoblament, i estan en una caiguda demogràfica.
Doncs, moltes vegades, els projectes de caire turístic són aquells que poden permetre algun tipus d'oxigen i d'esperança i de futur, per molts motius.

Vaig a fer eixa intervenció que els havia dit.
Vaig a resumir la part concreta, operativa de l'estratègia que he vingut aquí no només a fer la descripció del que hem fet, que això també és important, crec jo.

I ara contestaré puntualment les qüestions concretes que m'han dit.
Però sí que voldria resumir els reptes estratègics, perquè ja intentaré donar resposta a moltes propostes que també vostés han llançat.

A mode de resumen, i de coses concretes.
Deu punts que per a nosaltres són fonamentals per a entendre el futur que ens espera.
La transformació digital, en el marc de la innovació, de la cultura de la innovació, d'una certa transgressió del guió també, i d'un element disruptiu del que és l'esperit, la manera, el modus operandi.
No podem gestionar ni rutina ni inèrcies.

O som innovadors, o serem barats.
Esta és una frase que ens l'hem de tatuar a foc en el front.
Miren, nosaltres, en este sentit, l'esperança són 54 ciutats que estan enrolades en l'esperança.
Un dels vectors de treball en este sentit.
Les 54 ciutats, Benidorm va al capdavant, òbviament, a més té una certificació mundial, de ser la primera destinació turística intel·ligent.

Però hi ha 54 ciutats turístiques, de diversa mida, enrolades en el que són uns protocols que jo crec que són sens dubte el futur.

Un altre exemple, la Smart Data Office, la gestió.
Són temes concrets que estem construint, i que ara accelerarem, però que formaven part de l'agenda d'esta legislatura.
La gestió de les dades, però al servei, el canvi de paradigma en la gestió va a ser fonamental.

Ja els he dit que la tecnologia no ens fa ser més hàbils, ni tan sols més innovadors, ni més intel·ligents.
És com hem de prendre les decisions.
La tecnologia ens pot fer conéixer millor el client, el turista.
Per a què?
Per a qualificar la seua experiència, per a qualificar el producte que oferim i per a segmentar la promoció.

Diuen allò de: «A la mariposa háblale de flores».
És veritat que nosaltres… Ho posaré en una pauta concreta que estem fent, el birdwatching, que jo crec que és un producte que està en la línia de la sostenibilitat, de posar en valor espais que d'una altra manera a la millor hagueren entrat en una dinàmica urbanística diferent.

Però el birdwatching, sabem que hi ha més d'un milió de fitxes federatives en societats ornitològiques en el Regne Unit.
Doncs bé, la intel·ligència de mercats ens ha de portar a afinar la punteria del màrqueting.
La segmentació, la segmentació i la segmentació és fonamental en este temps que ve.

No disparar a l'embalum, sinó anar a per la demanda que, d'acord amb uns paràmetres de més rendibilitat i disposar a vindre en moments de l'any que ens interessen, no sols juliol i agost o setmana santa… Vull dir, eixe és el futur, per posar un exemple, de què significarà la transformació digital.

Dos, la formació en el capital humà.
Podríem parlar i raonar moltíssim.
La llei ho diu.
Però en este moment hem acabat, jo crec que és important, perquè ho han acabat també vostés, perquè és un fet de llei de pressupostos i per tant és un resultat col·lectiu, en un CDT en els Ports que permetrà… Àmbit rural.

Permetrà, en règim intern, tindre 75 joves en un hotel-escola, formant també, serà un destacament de l'Invattur, del que és l'Accetur, que és un programa d'acceleració empresarial, de gestió de producte del territori.

Tenim la previsió en llei de pressupostos i en els convenis signats amb Requena per a fer un altre CDT d'interior, i en Alcoi.
Un altre, que recentment l'Ajuntament de Benidorm ja ens va donar el vistiplau per a fer un CDT en Benidorm, lligat a la realitat de cada espai turístic.
I estem també en les obres del nou centre, on centralitzarem serveis en la ciutat de València.

A una derivada també que contemplem de la formació en Elx i en Alcalà.
També en la revisió dels continguts formatius, per a seguir millorant.
El tema de la formació i del capital humà és una qüestió crítica.

L'aposta per la qualitat certificada.
Es parla molt de qualitat, per allò de Leibniz, que deia, clàssic: «No especules, mide».
Qualitat certificada, mesurable, protocols concrets, que ens disciplinen, que ens facen canviar de xip, de mentalitat.
No val qualsevol cosa.

Sicted és una ferramenta útil.
Creaturisme, una altra ferramenta útil.
No ens val qualsevol festival, i tampoc ens val qualsevol esdeveniment gastronòmic o de restauració.
Ens valen els paràmetres, la pauta, el credo, l'ideari.
El relat de l'Exquisit Mediterrani, Mediterranew Musix, Mediterranew Fest.

I els anuncie que ara anem a treballar en una tercera categoria de formats i d'esdeveniments musicals —preguntava el portaveu de Podem per la cultura— adreçat a un tipus d'expressió musical més experiencial, de format menor per a arribar a més espais del territori.

Per tant, podria seguir en el que és la marca de qualitat del turisme familiar.
Però no podem deixar d'emprendre un camí, al capdavall, de professionalització del sector.
El sector ha d'evitar l'amateurisme.
Tot el món parla de turisme, tot el món, com del futbol parlem, i està bé.
Però la indústria turística té un codi, té una estratègia que hem de seguir.

El camí de la professionalització ens podrà desbloquejar molt de potencial que tenim, i podrà també separar allò irrellevant, allò que està adossat i s'anomena el sector turístic, però a la millor realment no ho és.
Per tant, este camí és molt important.

Quart punt.
El turisme —i el senyor Arques parlava d'Europa, el New Green Deal famós— s'ha de sentir absolutament concernit i identificat en programes operatius d'Europa respecte a la transformació de l'economia verda, l'economia circular, el New Green Deal.
El turisme està cridat a jugar un paper, o malament, o anirem pel mal camí.

Per tant, el pla estratègic el tenim alineat en els dèsset objectius.
La guia que, d'una manera pionera, en moltes comunitats, no en conec… Ara crec que els bascos van a introduir també la recomanació del compliment dels dèsset ODS.
Nosaltres estem òbviament en eixa línia.
Sostenibilitat ambiental, social, econòmica, cultural i identitària.

Descarbonitzar l'economia.
Però no ens val especular, que els deia, especular en paraules.
Sostenibilitat, ODS.
Cal mesurar.
Per tant, esta és l'època d'establir índexs i indicadors de sostenibilitat en residus, en aigua, en energia, en capacitat de càrrega.
Compte amb trencar les costures dels espais urbans.

Vull dir, és el moment dels indicadors, i en això, excuse dir-los, estem.
Estàvem ja al principi de legislatura, i accelerarem.
Perquè no val, les paraules de vegades ja no són prou.
Necessitem acompanyar-les.
Tot això està lligat també a la Smart Data Office, i a tot el programa d'intel·ligència turística que serà clau també per a la transformació de la sostenibilitat.

Un pla de regeneració de les destinacions madures, bàsicament del litoral.
Este és un tema mai desplegat per l'administració central de l'estat.
Hem de fer força perquè l'assumisquen.
Nosaltres hem fet els deures.

Els faré partícips d'un estudi que hem fet de tot el litoral de les destinacions més convencionals, clàssiques, bàsicament del turisme vocacional, residencial, etcètera, de com editar l'obsolescència, de com regenerar des de molts prismes este espai tan important, en termes de PIB i en termes de tot, per al model turístic.
Però cal evolucionar-lo òbviament.

Sis, diàleg social.
Crec que vostés ho han comentat, diversos portaveus.
Empresaris i sindicats estan cridats a culminar.
Hi havia una línia oberta, però això tard o d'hora s'ha de concloure.
No pot haver-hi, diguem, província, perquè això està estructurat d'esta manera, sense convenis laborals pactats, que són la base del que són les relacions laborals, la dignificació de l'ocupació.

Nosaltres no tenim cap competència.
Ho dic perquè moltes vegades em toca a mi, i gustosament o faig, donar la cara per moltes situacions de contradicció, d'injustícies, que clar que hi ha, clar que hi ha.
Però el nostre departament és que no té cap competència.
Això vol dir que passem paraula?
En absolut.

Ens sentim concernits.
En l'Invassat, la passada legislatura òbviament vam fer un treball de les malalties laborals, de les persones, de les cambreres de pis, etcètera, i vam posar-ho a disposició de l'administració central de l'estat i tal.

Però, per tant, aquelles administracions que intercepten, que identifiquen problemes d'injustícia, problemes d'abusos, el que han de fer és actuar.
És actuar.
La Inspecció del Treball, la gent dels departaments de l'administració que tinguen responsabilitat han d'actuar.
Com en l'agricultura i com en la indústria, i com en les tecnològiques.
I on hi haja precarietat, i en economia submergida.
Clar que sí, que s'ha d'actuar, faltaria més.

Però hi ha una ferramenta imprescindible en una democràcia madura, que es diu diàleg social.
Les societats que dialoguen són les societats que progressen, i en això crec que ens hem d'aplicar sobre manera.

De vegades també fem una mirada reduccionista del que és el món del turisme i la simplifiquem.
I jo ho respecte absolutament, com no pot ser d'altra manera.
Però el món del turisme i de les relacions laborals, moltes vegades són famílies que s'autosubordinen a la seua vida, al seu patrimoni, la seua persiana que obri el seu negoci, el seu deute bancari.
I són famílies i relacions laborals entre una família.
Pimes, autònoms, tenim microempreses per tot arreu.

Jo també els convidaria, quan reflexionem sobre el turisme, a reconéixer la textura, la idiosincràsia real del teixit productiu, que en un 90 % és esta casuística, és esta realitat.
És esta realitat de treballadors, que al mateix temps són els empresaris, i s'hi juguen la vida, el patrimoni i l'esperança de tota la seua família.
Això, ho pose en consideració, per si ho volen tindre a bé.

El número set, molt lligat, és el combat contra l'intrusisme, contra la competència deslleial, el frau fiscal, les rendes opaques.
En aquest període sobretot, ens preocupa sobre manera, i al sector li preocupa sobre manera, en qualsevol època, en temps de pau i de guerra, en temps de pandèmia, com se sol dir.
Però, en este moment, la defensa de la professionalitat, de la professionalització, que és el fi.

Però també és el mitjà per a construir la proposta.
Tolerància zero amb l'intrusisme, no només en l'allotjament, sinó per exemple, l'altre dia, la gent del turisme actiu, que també estava preocupada per les propostes competitives en base a preu malauradament, que poden en este temps de debilitat, en este temps de crisi econòmica, que òbviament, no només en el turisme, sinó en tots els sectors i la societat, es poguera produir.

Punt número huit, molt important, en què estem treballant, i caldrà accelerar, sobretot des de la lliçó, entre cometes, des de l'episodi de la crisi de Thomas Cook, de la gran touroperació.
Si volen, allò que David ha de començar a tombar Goliat.

La touroperació industrial que ha fet possible alçar destinacions, tombar destinacions, que té el seus interessos, que ha fet possible molt de progrés i molta prosperitat, que ha manejat molta gent arreu del món… Thomas Cook realment és el nom d'aquell que va fer el primer viatge programat, fa moltíssim de temps.

Però jo crec que hem d'encoratjar noves formes de distribució en la cadena de valor, i hem de fer possible controlar des del territori, des del nostre teixit productiu, des del principi al final, tota la traçabilitat.
Perquè s'ha vist què passa quan cau un d'estos gegants i què passa quan, en esta pandèmia, la cadena de pagaments també es posa en dubte.
Hi ha un problema en la traçabilitat de pagaments.

Programar, jo no vaig a dir el final, però sí una transició, una diversificació de la gran distribució, allò que David comence a prendre més cos i forma, crec que és una línia inexcusable i imprescindible per a nosaltres de treball.

Punt número nou, la governança.
Ara hem de completar tota l'arquitectura democràtica del nostre sistema turístic.
Vull posar l'accent en el comité ètic, que és una de les derivades de la llei de turisme, oci i hospitalitat, que farà possible…

Per allò de superar les paraules, que no només tenim al voltant de huit-centes empreses, entitats públiques i privades que han subscrit el codi ètic, que és imprescindible per a participar en els nostres incentius, però que cal fer seguiment.
Torne als indicadors.
No especules en les paraules, diríem, ni en els valors, si no mereix.

Indicadors per a efectivament fer un seguiment, i que això, al final, tancarem el cercle condicionant la mateixa política d'incentius que faça la Generalitat.
I hem d'arrodonir el cercle de transformar en clau sostenible i ètica el model en estos indicadors, que jo crec que serà important.

I per últim, el que podríem anomenar — el premi és molt important— el branding, l'arquitectura de marca.
La marca està formada per valors i atributs d'una destinació.
La marca viu en els mercats.
Els mercats són gent prenent decisions d'on volen anar de vacances, on volen fer una escapada, on volen fer un viatge.

La marca creix, naix, es desenvolupa, triomfa, es deteriora, es desvirtua, es cansa, se fatiga, se rearma… se reactiva.
I amb això hem d'estar constantment, un treball de branding permanent.
Per tant, en això nosaltres crec que la capitalitat dels valors de la mediterrània… Vull dir, què serem els valencians?
Com apareixerem?
Com ens posicionarem?
Com ens estimaran?
Com ens triaran?
La capitalitat dels valors del mediterrani és un estil de vida, una manera de ser i d'estar en el món.

L'hospitalitat.
U no torna on el tracten mal.
I l'hospitalitat no és teatralitzar el somriure.
Ho diem moltes vegades.
És tota una estratègia formativa, d'empatia, d'entendre la diferència i de practicar la tolerància.
Jo veig així este sector.
No és sols un tema de PIB, és un tema de FIB -és el festival del meu poble que, per cert, s'ha suspés-, la felicitat interior bruta.
És una mètrica també interessantíssima a implementar.

Diversitat.
Som hospitalitat i som diversitat.
Som 500 quilòmetres de platja qualificada, de moltes banderes.
Darrere d'una bandera hi ha la certificació, hi ha el treball de molta gent.
Però són 22 parcs naturals, més de mil BIC, huit patrimonis de la humanitat, la música -és la terra de les 2.
000 bandes de música-, és l'Exquisit Mediterrani en gastronomia, és l'autenticitat.
Per tant, jo crec que eixe és el…, els he dit que els comentaria els deu vectors fonamentals per a treballar en esta etapa i en el futur.

Vaig a contestar ràpidament algunes qüestions, que ja crec que les he tractades, però propostes concretes.
El portaveu de Ciutadans, moltes gràcies per la seua intervenció.

Respecte a l'apertura de fronteres, intentaré contestar també a altres portaveus que han dit alguna cosa semblant.
Hem de reconéixer les contradiccions de les expressions ministerials que hem pogut constatar tots.
Doncs la veritat és que navegar en esta època no és fàcil.
Jo mateix m'aplique a mi mateix, quan veig coses, la necessitat de practicar la responsabilitat, que no és una contenció verbal de posar damunt de la taula els problemes i les contradiccions que vivim.
Però sí la comprensió que esta crisi sense precedents…, que a més en cada país hi ha una enorme asimetria en les pròpies declaracions dels països, Alemanya fa dos dies estava dient que no se viatjara al sud.
Una ministra francesa comentava que la gent se quedara en casa.
Gran Bretanya, que és el principal emissor, està en una situació epidemiològica diferent.
Vull dir, esta enorme asimetria, este cop brutal que ha significat la pandèmia no posa les coses fàcils, ni tan sols per a les declaracions de ministres o de qui siga.

Per tant, jo ahí intente comprendre la dificultat.
Amb dificultats tampoc… En fi, però, malgrat això, és veritat que quantes més certeses…, és un temps sense certeses, però, per davall de la certesa, viu o habita la hipòtesi de treball el més plausible, creïble, rigorosa, possible.
I ahí és on ens hem de quedar.
Aprenent dels errors que hem pogut cometre en este mentrestant maleït en el qual estem i en això li done la raó.

El passaport sanitari.
Jo crec que el tema de la seguretat fa tres mesos o quatre estes paraules formarien part d'una mena de distòpia, d'un món… doncs que no el voldríem per a res.
No voldríem viure en un món que parle de codi QR, de la traçabilitat dels teus moviments, de la cartografia de les teues relacions, d'un passaport biomètric… vull dir, unes qüestions que la veritat esgarrifen.

I, en este moment, si algun tipus en orige en la sortida del turista, diguem-li passaport o el que les autoritats finalment sanitàries basculant en el vistiplau ètic determinen, ho dic en estos termes, però és evident que en orige el mercat emissor ha d'oferir també garanties de seguretat.

Nosaltres, el receptor, fem un esforç enorme, el sector, en protocols, (inintel·ligible) … adaptació, gastant el que no tenen, com dia vosté, etcètera.
Però el que ve de fora òbviament… en primer lloc, per a garantir i perquè sàpiga i siga conscient del seu estat de salut.
Del seu estat de salut, ¿no?
I això és molt important barallar molta informació, però ja des de l'usuari, des de la persona.
Ja no te dic des dels països o des d'una indústria, llámese turística.
Per a la pròpia persona és molt important saber si pots viatjar, per a tu i la teua família, per tant… Vull dir, almenys un informe mèdic recent seria, entre altres fórmules, no?
En Àsia tenen una manera d'actuar, en Europa, els països en els Estats Units, en Japó… vull dir, ahí entraríem en les cultures i en la relació que tenim cada cultura, política i social amb la relació amb l'estat, amb la intimitat, amb el dret a l'honor.
Vull dir, són factors que humilment a mi se m'escapen, però que és evident que estem vivint tot este debat.
Per tant, màxima seguretat.
Si que no me vull defugir de dir: màxima seguretat en sortida i un territori preparat per a garantir en la mesura del possible la seguretat.

Totalment d'acord que sanitat ha fet bé.
 Nosaltres ho advertíem fa temps.
Ho advertien conforme se poden advertir les coses en esta època, amb tota la humilitat del món, que aquells que estaven articulant el COVID free, que no era el més recomanable.
Perquè del que es tracta és de transmetre confiança, seguretat, que estàs preparat, que tractaràs bé al que ve, i tractar-lo bé és no enganyar-lo.

El primer llindar, el primer umbral per dir-ho així de l'hospitalitat famosa és no enganyar ningú.
L'autenticitat és la veritat.
Ha de ser això.
Però tant COVID free -o siga, free, lliures del virus- no hi ha informe clínic, epidemiològic, científic que ho puga garantir.
Per tant, el marc que tinc és suficientment eloqüent, sofisticat, efectiu com per a evitar la paraula free, el COVID free.
Lliures de… free, no?
I en això, jo crec que sanitat finalment ha reaccionat en la nostra comunitat, perquè en altres no sé com ho porten.

Aquí també seria molt important unir tota l'operativa en tota Espanya.
També els ho vaig dir per la videoconferència aquella i ho repetisc.
Hem d'anar junts i a nivell europeu hauríem de fer el mateix.
Els protocols sanitaris deurien ser pactats a nivell europeu.
Com a mínim, a nivell nacional, imprescindible.
Perquè jo crec que de la competitivitat, de la competència, que és viure en una economia oberta i també en les propostes turístiques de cadascú, sempre aixina, res a dir.
Però descomptem, per favor, la qüestió del compromís en la vida, en la salut dels usuaris i dels turistes.
En això ningú es pot avançar a ningú.
Hem de pactar el protocol de la seguretat màxima, però tots.
Ningú pot fer un avantatge competitiu de la vida dels altres, del risc dels altres, del contagi dels altres.
Per tant, jo… són les idees que els volia comentar.

El tema de les platges.
Cada platja, des del minut zero o des del rengló u de les recomanacions que hem compartit…, al final cada ajuntament ha de fer el seu pla de contingència, perquè és l'ens gestor de la platja, com sempre, com tota la vida, competencialment.
I amb platges urbanes, platges naturals, cales hi ha moltíssima casuística i diversitat per a adaptar les recomanacions.

Les recomanacions entre uns i altres ja ens hem ocupat que respongueren a totes les casuístiques i a totes les possibilitats.
Que a ningú li faltara criteri de com tractar els arenals, de com tractar la zona humida, de com tractar els equipaments, dotacions, serveis…, els d'hostaleria que hi han també en les platges, les activitats nàutiques, les passarel·les, els rentapeus, les dutxes, tot.
I cada u, en funció del que tinga, poder actuar en els diversos protocols.

Innovació treballa en una… I, després, el tema d'implementar per a la gestió de les platges, una cosa que serà fonamental.
Al final tot se resumix, no vull simplificar jo ara, però una qüestió fonamental és, en les platges, mantindre les distàncies de seguretat.

Ahí es poden implementar mesures, com diria Benedetti, «la tracción a sangre».
Quan ens fallen els mitjans mecànics, «nos quedará la tracción a sangre», les persones, que ara el Consell i la Generalitat ha anunciat la contractació de personal per a articular i per a gestionar el control de la capacitat de càrrega, que són les distàncies socials de seguretat i evitar els embussos en els accessos, etcètera.

I, després, afortunadament l'ecosistema digital ha fet possible el que ja venia practicant en moltes platges, doncs un dron per a implementar mesures d'APP de gestió.
La Generalitat el que farà…, està fent innovació, és una web que puga concentrar tota la informació i posar a disposició dels usuaris tota la situació de les platges en cada moment i redireccionar a cada ens gestor i a cada òrgan que coneix la seua platja en particular.

Respecte a moltes qüestions que ha plantejat la senyora portaveu de Vox, he de dir-li que el guió de moltes de les nostres accions i de totes les accions de tota l'administració el marca l'administració sanitària.
I això continua sent d'esta manera i, aleshores, n'hi han moltes coses que jo no puc…, diguem, que no es deuen…, no puc, no; ni es deuen qüestionar des de l'Administració sanitària el que es dictamina.

Per exemple, han fet molta insistència en l'ajornament de pagaments d'impostos, etcètera.
Ahí, jo crec…, en la meua opinió, tota l'arquitectura institucional s'ha de sentir concernida.

A més, el sector ho ha explicat molt bé, perquè el sector coneix totes les competències de tot el món.
De forma que, què poden fer els ajuntaments?
Què poden fer les diputacions?
Què pot fer l'administració autonòmica en les diverses conselleries?
¿Què pot fer el govern central?
I a cadascú, en temes de finançament, en temes laborals, en temes fiscals i en temes promocionals, i jo diria en termes emocionals, com crec que els vaig comentar allò de l'empatia en el sector que més ha sofrit, el que hem de fer cadascú de nosaltres.

I, en això, doncs bé, ICO, Institut Valencià de Finances, ajornaments, ampliació de possibilitat d'ocupació de via pública en terrasses, la petició que s'ha fet a costes, jo crec que molt plausible, que es deixe ampliar l'espai garantint la mira de seguretat.
Coses que ens han dit que «sí» i coses que ens han dit que «no».
Vull dir, la realitat és esta.

Que queda un recorregut de comprensió i d'atenció al sector turístic?
Sí, en tot, eh?
, en allò fiscal, en allò financer, en allò laboral -que bàsicament és l'ampliació dels ERTE fins que faça falta, i aixina de clar li ho dic- i en allò promocional, que ara és quan entrem competencialment en el meu departament.
Vull dir, no es allò de Pasapalabra als altres, ahí hem de estar tots a l'alçada de les circumstàncies.

Quan tot açò passe, podem fer un balanç de vore com ens ha anat, d'acord amb els recursos òbviament disponibles.

Respecte al COVID free, li he contestat, especialment a vosté.
I sobre Espanya i les seues relacions, efectivament, jo no puc entendre de este moment que no siga…, i me consta que així s'està produint des que el president va anunciar que l'1 de juliol era el moment del retorn del turisme internacional, que òbviament és un temps per a reobrir i per a accelerar les relacions de reciprocitat en països.
Països on, quan nosaltres hem anunciat -no estic valorant; sí descrivint- una quarantena, la rèplica que ha tingut en un altre país i al revés.

Per tant, és el moment de clarificar en molts països els protocols, tota la traçabilitat del viatge.
És este el moment, este mes de juny especialment, per a fer una enorme tasca diplomàtica internacional, però en el domèstic, autonòmic i nacional no havíem dit que era el primer.
Clar que ho havíem dit i és el turisme que més possibilitats té.
Però recordem que en la Comunitat Valenciana el 40 % del seu turisme és internacional, jo crec que per a bé.
Jo crec que per a bé.
Per la despesa i per moltes qüestions, crec que per a bé i perquè no imagine un món replegat… un món replegat de proteccionismes i de tornar a la cassola més íntima, sinó un món sense fronteres, obert.

El turisme internacional ens interessa en gran manera, i el mercat i la promoció ens ha portat que ja siga el 40 %.
¿Prescindir del mercat internacional?
Avui en dia, molt complicat resistir.
En termes generals, sempre n'hi hauran territoris, ciutats que el nacional és el més fort.
Clar que sí, clar que sí.

Sobre l'opinió d'algun ministre, senyor portaveu del PP, o de qualsevol dirigent, mire, jo no vaig a dir si he reaccionat o no he reaccionat.
Crec que fins i tot he explicat com ho veig, ho he explicat sempre.
No és d'avui este (inintel·ligible) … Però és tan respectable tot el que diuen que jo pense que el sector el que ha de fer…, el sector, que és un sector polifònic, divers, plural, que jo crec que en la nostra comunitat conviuen en un ponderat perfecte i imperfecte, en això ens hem d'aplicar tots, equilibri, diverses modalitats.

Jo, en estos temps, he estat parlant amb tota casuística i tota tipologia, amb gent molt xicoteta, amb gent que a la millor havia de pelear davant de l'ICTE, que el protocol de l'allotjament rural d'un hotel, d'un lloc perdut que tenim en la comunitat, que és… un matrimoni i el fill, un matrimoni i el fill, no se'ls obligara a netejar amb ozó l'establiment, com l'ICTE en un primer moment havia situat, no?

Per tant, en la nostra comunitat, el turisme de congressos, el turisme de negoci, turisme birdwatching, el turisme cultural, rutes culturals, turisme més industrial, diguem, d'alta densitat.
Hi ha tantes versions que viuen en un ponderat equilibri, que jo crec que això és el que hem d'explicar i reconstruir un argumentari per a demostrar que no es pot dir, que no es pot dir -jo ho he dit, eh, ho dic per actualitzar-li també la informació d'este portaveu o d'este el que siga jo- dissociar el turisme del valor afegit és viure en el passat i és viure fora de la nostra realitat.
No vaig a entrar en més qualificacions, però hem d'armar d'argumentari per a persuadir, per a convèncer que és un error de percepció, perquè no volia dir una paraula més desagradable, és un error de percepció.

La quantitat de gent que està enrolada en projectes d'acceleració, en ferramentes d'innovació, de valor afegit, de creativitat, de buscar la felicitat del viatger.
És que és un sector!
Clar, si tu fas una interpretació reduccionista, que t'has quedat en una determinada tipologia, en un moment que pot haver en un lloc, clar que hi ha contradiccions i injustícies, el turisme no escapa, en absolut, res que no es puga resoldre en el diàleg social, i en la llei, i en la inspecció de la llei i en una conjura col·lectiva d'entendre, com jo crec que este sector entén, que cal alinear-se en els ODS, en la responsabilitat social.
Intrusisme?
Clar que hi ha.
Però, vull dir, fer eixe anàlisi a mi em va doldre sobre manera, em va doldre de sobre manera, perquè crec que és un error, és un error.
I no ajuda en res, i no ajuda en res en el pitjor moment, quan el sector està en la lona, bloquejat, bloquejat.
No ajuda res dir que tu no aportes valor.

Però en la mateixa vehemència, si és que açò és vehemència, li diré que té tot el dret del món a dir-ho, faltaria més, qui siga, estem en un país en llibertat d'opinió, on hem d'argumentar, contraargumentar, i en això ens hem d'aplicar.

Sí, la meua primera lleialtat és en el sector turístic, en este sector, i en els valors.
La segona, en el govern, en el meu govern.
Això si li servix d'explicació també ho vull significar.
Perquè a més crec que no hi ha discrepància, no hi ha discrepància.
Poden haver matisos, poden haver… Estem en un país divers, i jo crec que això és enriquidor -acabe.

El portaveu de Podem parlava de la dependència del turisme.
La dependència del turisme en la proporció que toque.
Jo no sóc partidari del monocultiu, però de cap.
Fixen-se, el turisme, en esta pandèmia hem vist i en esta comunitat som conscients, no?
, l'automòbil, que gaudeix en l'imaginari col·lectiu d'una jerarquia, i d'un valor industrial, de valor afegit i tecnològic.
Bé, pues en un no res es deslocalitzen i se'n van a l'altre racó del món si els números no els quadren.
El lligam, la lleialtat al territori d'alguns sectors, fixeu-se el que està passant o fixeu-se en la Nissan.
En canvi este sector jo dic moltes vegades que és el més patriòtic que hi ha, perquè en el model que jo tinc al cap o que tenim al cap uns quants, crec que molts, veu un clima, una geografia, un paisatge, una cultura, una hospitalitat que té mil·lennis d'història en la Mediterrània, una diversitat de productes, una cuina, uns sabors, uns sabers, un relat, una història, una idiosincràsia.
Eixe és el model, un estil de vida, que jo dia abans en el training, en la construcció de marca, que això no s'escapa, això és el més patriòtic que hi ha, els anclatges són inalterables, eixos no es deslocalitzen per un caramel de més, no se'n van al sud-est asiàtic.
Eixe és un sector lleial.
Per tant, cal estimar-lo segurament més del que tots l'estimem.

Un monocultiu seria un error, per suposat.
Però en la porció que li toca jo crec que ajuda inclús a altres sectors de l'economia.
El turisme és marca blanca, vehicula una imatge, una reputació al món si ho fem bé, no?
, si ho fem bé.

Lligar el turisme a la pobresa, jo voldria vore, conec eixa opinió, però, a vore, lligar el turisme a la pobresa em pareix molt dur, no?
Doctores tiene la Iglesia, i allò d'Oscar Wilde en les estadístiques, veritats, grans veritats i grans mentides.
No, no vull qüestionar a ningú, però lligar turisme a pobresa… Jo el turisme el lligue a l'esperança.
Que hi ha situacions de contradicció, de precarietat?
Pues clar que sí, que no escapa.
L'altre dia en una contestació deia que, com la cançó de Pablo Milanés, no vivo en una sociedad perfecta, perquè la fan hòmens i dones.
Clar que no és perfecte el turisme.
Res que no puguem resoldre en diàleg social, i en la llei i en la inspecció, i en una remuntada col·lectiva i en una concepció que hem d'evolucionar, revolucionar, transformar, perquè el turisme no és una foto fixa, en absolut.

El turisme i la cultura, totalment d'acord.
Fins i tot havia anat apuntant algunes qüestions vinculades a la medició, que ens ha d'interessar moltíssim el mesurar les coses per anar més enllà de les paraules.

Mire, si examina tota la nostra línia nominativa d'ajudes, vorà el tema de l'òpera, la ruta de la seda, la Federació de societats musicals.
Avui en dia parlem de turisme, per això a mi me disgusta, no me disgusta, m'intriga per què no hem sigut capaços de demostrar que avui el turisme significa un acord, per exemple, en la Federació de societats musicals per a fer que qualsevol melòman del món puga vindre a fer una inversió cultural a viure en una de les nostres bandes de música a un poble nostre.
A això li dediquem part de les nostres neurones disponibles que ens queden, temps i recursos del pressupost que aprova esta cambra.
Vull dir, la diversificació de productes en clau de cultura: la Ruta de la seda, del Grial, dels Borja -estic parlant de memòria-, en la Federació de societats musicals, el tema de Llíria, en Bunyol, els patrimonis de la humanitat.
Enguany en Cortes de Pallás per a recuperar el regadiu històric.
En el tema de -i acabe, perquè hi ha molts exemples-, en el tema del patrimoni de la humanitat de València ciutat, el Tribunal de les Aigües, estem en una línia per a fomentar els valors culturals, sociològics que té, històrics per a nosaltres.
Vull dir, la derivada de la cultura, ja no parlem de la música, ja no parlem de les línies que tenim per a fomentar, són les que hem salvat, que deia abans, no els festivals, sinó també els esdeveniments culturals que té una línia específica, 400.
000 euros, per a ajudar.
Vull dir, en això tenim un terreny molt important que continuar recorrent.

Per anar acabant.
En el tema del senyor Ferri, moltes gràcies per les seues apreciacions.
Esta crisi la patirem perquè depenem molt del turisme.
Bé, és una crisi extraordinàriament inèdita.
Ha caigut, s'ha desplomat la demanda, s'ha prohibit viatjar, s'ha confinat a societats i a països sencers.
Vull dir, clar que el turisme ho patirà especialment, i ho patirem en el percentatge de PIB que representem, clar que sí, perquè, bé, és una gran conclusió, però és també una gran certesa, prohibir viatjar.
Jo no imagine el futur… Ara si se cronificaren les pandèmies que han d'esdevindre o s'han de traduir en tancar a la gent a sa casa, no és que patirem especialment perquè depenem massa del turisme, és que serà l'acabose de tot.
Un món tancat a casa està en les antípodes del turisme.

Per tant, esta crisi reconeixem que conjunturalment, circumstancialment és excepcional.
Contracció de l'oferta, tot tancat, contracció de la demanda, tots tancats.
Vull dir, clar que el turisme es veu especialment afectat.
La crisi del vuit, és una de les crisis que poden tornar, la del vuit, tornaran més virus i més coses, no seré jo qui ho negue o qui ho diga, però en la crisi del vuit la locomotora va ser el turisme, va ser part de la resposta en totes les seues contradiccions.
França, el 8 %, val, el 8 % del turisme.
França és el país, juntament amb nosaltres, en més no èxit, sinó dimensió, volum turístic del món, el 8 % del PIB.
Però en França han dit algo que jo celebre, Macron, no sé si va ser Macron o un ministre, va dir, va dir algo que m'agradaria que poguérem interioritzar, també el nostre govern, va dir: «colpejar el turisme és colpejar el cor de França».
Arribar a eixa conclusió a mi m'emociona, me resulta emocionant.
Perquè no ho és tot, és el 8 %, però és molt important, és molt important.
La capacitat d'estimular la indústria cultural -torne al portaveu de Podem-, la indústria musical, la indústria artística, l'aportació de públic, el revulsiu que significa restaurar patrimoni històric-artístic, sap quants projectes se fan en nom del turisme?
Per a estar a punt, per a rebre, posar en valor patrimoni.
El paper tractor, catalitzador d'innovació d'altres sectors.
Vull dir, tota esta dimensió, per favor, no la perdem.
Corregim tots els defectes, que en són molts, però no perdem la capacitat a més de sintonitzar en la cultura i en tantes derivades que aquí s'han pogut comentar.

Acabe en el portaveu, senyor Arqués.
Efectivament Europa, impuntual sempre, impuntual sempre, però és veritat que algo haurà reinterpretat en la seua pròpia història quan ha dit que el turisme, el turisme, invariablement Europa està dient, falta que ho apliquen, és un sector imprescindible per a la remuntada, tant de bo també per al green deal.
De fet, les primeres paraules que s'escolten que van a promoure projectes -estarem molt pendents- de sostenibilitat i d'intel·ligència turística, perquè sens dubte, i aquí sabem també que això també és el futur, doncs efectivament, inclús el comissari Breton, que és el que s'ocupa de turisme, va dir que un 20 % del famós «pla Marshall» o com se diga estarà destinat a este nou turisme, esta nova remodelació o este accent que s'ha de posar en la indústria turística.
Me pareix alentidor, vull dir, no podem funcionar sense Europa.
Europa reaccionà diferent a la crisis del vuit, des del punt de vista del que és la cobertura, el deute, etcètera, això és interessantíssim, això ens dóna tranquil·litat i seguretat per a fer certes polítiques, però també en la reconstrucció el turisme ha d'estar, no dic jo en el frontispici, però ha d'estar en l'avantguarda de l'agenda futura.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Colomer, per la seua intervenció.

Ara, per acabar, si algun dels grups parlamentaris… Veig que els tres grups de l'oposició, i ningú més.
Bé, ara tindran 3 minuts.
Molt bé, seguint el mateix ordre, li done la paraula al representant de Ciudadanos.

El senyor Gracia Calandín:

Gràcies, president.

Señor secretario, estoy con usted en que unas cosas (inoïble per raons tècniques) …

El senyor president:

Disculpe.
Vale, vale.

El senyor Gracia Calandín:

Estoy con usted que una cosa son las palabras y otra los hechos y la necesidad de contar con indicadores medibles que nos permitan conocer realmente cuál es nuestra situación y cómo mejorarla.

Y lo cierto es que aquí, en esta cámara, lo vemos todos los días, como algunos abanderando la transición energética y la protección medioambiental, pues tienen muchas palabras, pero luego los hechos son que tenemos inversiones por 8.
000 millones de euros paralizados por un problema de trámite burocrático que supondrían pues miles de megavatios de energía limpia, que eso sí que es transición energética.

En fin, como decía el secretario, los ciudadanos tenemos clarísimo que no podemos dejar caer un sector turístico de referencia que tanto nos ha costado levantar, y en si mismo representa la hospitalidad de nuestra Comunidad Valenciana y que, como usted acaba de decir, efectivamente, es un verdadero sector tractor y motor de la economía por todo lo que supone.
Y para eso es necesario la innovación y la transformación digital.

Y porque lo tenemos claro también a nivel nacional, en el último pacto precisamente llevado a cabo por Ciudadanos para el tema de la prórroga del estado de alarma, precisamente una de las condiciones era que el ministerio diseñara ese plan turístico nacional, dotado con los 2.
500 millones de euros de ayudas ICO, pero también los 151 millones de inversión en transformación y digitalización del sector porque es necesario para esa innovación y que está firmado que se aprobará antes del 15 de junio.

Desde Ciudadanos, como sabe y demostramos, pues hemos mantenido un talante propositivo a lo largo de la crisis, y en concreto pues, por ejemplo, en Corts esta misma semana hemos registrado dos PNL especiales de urgencia, referentes al sector turístico.
Y una de ellas pues me gustaría comentársela, porque el lunes tuvimos aquí la Comisión de Reconstrucción, vino la presidenta del Colegio de Médicos, y en su comparecencia pues nos trasladó que los sanitarios estaban exhaustos, que necesitaban descansar, que necesitaban vacaciones.
Entonces, hemos registrado una iniciativa en la línea de su campaña «Mediterrani en viu», en la que proponemos una bonificación en el paquete turístico para el personal sanitario, para que pueda recuperarse y tener unas vacaciones disfrutando de la hospitalidad de nuestra tierra, el personal de toda España.
Una iniciativa que reconoce, por un lado, el esfuerzo de nuestros héroes durante la lucha contra este virus, más allá de los aplausos que se les han dado, y que pensamos que a la vez también supone una oportunidad para que con esta campaña desde la Generalitat Valenciana pues se ponga en valor precisamente esa transversalidad comercial de nuestra oferta turística de forma coordinada en toda la comunidad, y que, apelando a ese vínculo emocional, ese mismo vínculo del que usted hablaba con el «Mediterrani en viu», pues permita reactivar y fidelizar esa demanda nacional que, a día de hoy, sí que es cierta, ¿no?

Una propuesta que, además, le adelanto que el sector ve con buenos ojos y que también está en la línea de sus propias campañas y en la que nos consta que estarían dispuestos a trabajar en que esa bonificación diera mayor cobertura a los trabajadores.

Por otro lado, también, otra de las iniciativas que hemos registrado es más extensa y recoge, entre otras cosas, la necesidad de flexibilizar los ERTE.
Es una reivindicación del sector.
Son 288.
000 puestos de trabajo los que, como usted bien ha dicho, representan el sector.
Y nos gustaría saber un poco en qué punto están las reivindicaciones que se han hecho desde el Consell para lograr esa flexibilización de los ERTE.

Y no quisiera terminar mi turno de réplica… Efectivamente, usted ha dicho que los ayuntamientos, en sus competencias, han tenido, de alguna manera, que sacarse las castañas del fuego para implantar esas medidas de seguridad en el acceso a sus playas y controlar sus aforos.
Me gustaría que nos comentara cómo valora las acciones que se han implantado hasta el momento en esos municipios turísticos.
Y, luego, su opinión respecto a la postura de la dirección general de costas, en cuanto a la flexibilización de los aforos de los chiringuitos de playa y la ocupación de los arenales por parte de estos establecimientos, que creemos que es fundamental que se amplíe esa ocupación del arenal para que puedan el aforo de otros años.

Muchas gracias, president.

Muchas gracias, secretario.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor diputat.

Continuem amb l'última ronda d'intervencions.
Té la paraula la representant de Vox, per un temps màxim de 3 minuts.

Quan vullga.

La senyora Cerdán Martínez:

Sí.
Muchas gracias, señor presidente.

Señor Colomer, estoy totalmente de acuerdo con usted en que se lanzaron los ICO, los ERTE, las líneas del IVF.
El problema es que la gente no ha cobrado los ERE, no les han dado los ICO y no tienen liquidez para poder aguantar el tirón.

Pero, bueno, independientemente de esto -voy a ser lo más breve posible-, le voy a lanzar cuatro o cinco sugerencias que nos han llegado de diferentes colectivos.
Una de ellas podría ser, por ejemplo, Italia va a bonificar al turismo propio con bonos de hasta 500 euros.
¿Se pretende hacer algo similar en la Comunidad Valenciana para potenciar el turismo interno?

Otra opción, por ejemplo, sería bonificar a los turistas que hagan las reservas del hotel en la propia página del hotel, pagando un 10 % el dueño de la empresa y el otro 10 % la Generalitat.
¿En algún momento se ha podido contemplar esta posibilidad?
¿Sería asumible por la Generalitat en este caso?

Desde el sector de los campings nos hablan de una inseguridad, de no saber qué hacer y no saber cómo se va a reestructurar el tema con ellos a la hora de duchas, lavapiés, la recogida de basura, etcétera, etcétera, etcétera.
Para dar mayor seguridad, ¿sería positivo, por ejemplo, implantar un servicio de control y detección de COVID, así como atención y auxilio médico en los campings, por ejemplo?

En base al ocio nocturno, tan ligado al turismo, ¿qué nos podría decir al respecto?

Y sé que el tema de los viajes del Imserso no dependen de turismo, dependen de servicios sociales o de bienestar social, pero sí que hay una cantidad de dinero paralizada o bloqueada porque no se han podido llevar a cabo.
Y, claro, los hoteleros, en este caso, y los hosteleros quieren saber qué se va a poder hacer o qué se está pensando hacer con ese dinero.

Muchísimas gracias, señor presidente.

Señor Colomer, muchas gracias por haber venido hoy.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora diputada.

Acabem la ronda d'intervencions dels grups polítics amb el representant del Partit Popular.

Quan crega vosté convenient.

El senyor Pérez Fenoll:

Gracias, señor presidente.

Sinceramente, señor Colomer, muchas gracias.

Yo sé que su departamento está trabajando por nuestro turismo, yo sé que a usted le preocupa y le ocupa nuestro turismo y sé que nuestra agencia tiene buenos técnicos.
Por eso, gracias.

A usted que le gustan mucho los símiles deportivos y nos ha hablado mucho del símil futbolístico, yo creo que usted entenderá la diferencia entre el ciclismo y el fútbol.
El ciclismo es un deporte individual, donde todos tienen que llegar pedaleando a la meta, pero individualmente, no se puede apoyar en el equipo porque, si te apoyas y no pedaleas, no vas adelante; eso de que van a rebufo es un poco…, tienes que pedalear igual, aunque te pongas a rebufo del ciclista de delante.
Y el fútbol es un deporte colectivo, de equipo, que alguno que no está en ese momento con ganas de apoyar al líder del equipo se puede esconder, puede esconderse detrás de un contrario y automarcarse para escurrir el bulto.

Y le hago este símil porque me doy cuenta de que usted más que futbolista es ciclista.
Usted lo tiene muy difícil, me doy cuenta de que lo tiene tremendamente difícil porque, si usted ha atendido hoy -y sé que ha atendido- a todos los que hemos hablado hoy en esta comisión, sus socios de gobierno siguen criminalizando al empresario del sector y usted bien ha dicho que la inmensa mayoría de nuestro tejido empresarial son autónomos y familias.

Usted ha oído, en este salón de plenos hoy, aunque es una comisión, turismo y otros sectores con bajo valor añadido, por miembros de sus socios de gobierno.
Ha oído que quieren cambiar nuestro modelo turístico.
Y mi pregunta es: ¿usted está de acuerdo con todo lo que ha oído?
¿Usted quiere cambiar nuestro modelo turístico?
¿Usted cree que al empresariado, en su mayoría, hay que criminalizarlo?
Yo opino que no.
Yo creo que la mayoría de los empresarios del sector turístico son grandes empresarios y, si hay uno que lo hace mal, como usted bien ha dicho, para eso está la inspección, para sancionarlo.
Por eso le digo que usted lo tiene muy difícil, porque su equipo no funciona empujando el turismo como usted quiere hacerlo.

Ha hablado de que es un momento de trabajo diplomático.
¿Usted cree…?
Otra pregunta, ¿usted cree que el Gobierno de España, en el trabajo diplomático que está haciendo de esta pandemia, con relación al turismo, que es lo que nos ocupa con su comparecencia, lo está haciendo bien?

Totalmente de acuerdo cuando usted ha dicho: disociar el turismo del valor añadido es un grave error de percepción.
Totalmente de acuerdo.
Siga trabajando en ese sentido.

Y termino con un… Usted me ha contestado que el señor Garzón, la señora Oltra y otros tienen todo el derecho del mundo a decir lo que dicen.
Totalmente de acuerdo.
Pero usted tiene todo el derecho, pero, además, todo el deber, toda la obligación del mundo para defender el turismo, que es a lo que representa.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor diputat.

Acabades les intervencions dels grups polítics, el senyor secretari autonòmic tindrà un temps reglamentari de 3 minuts per a respondre'ls, també intentarem ser benevolents, entenent que 3 minuts és molt poc.

Quan vosté crega convenient.

El senyor secretari autonòmic de Turisme:

Gràcies, senyor president.

Tractaré de ser breu, perquè crec que abans m'he allargat més que es mereixen.
I moltes gràcies per la seua paciència.

Contestar qüestions concretes que deuen haver quedat per acabar de definir.

En el tema dels ERTE i en el tema de les mesures que poden estar aplicant altres administracions, per dir-ho així, i que està, per tant, la decisió residenciada en altres àmbits que escapen ja no de turisme de la Comunitat Valenciana, sinó de la mateixa Generalitat.
Per exemple, la direcció general de costes, que jo crec, sincerament -i creure no és ofendre-, crec que deuria ser sensible amb un inquilí, amb un morador, amb un morador que forma part del paisatge del litoral i que ha contribuït a…, doncs, ho podria dir de moltes maneres, podria dir a l'economia, però també podria dir a la felicitat, a l'experiència de moltíssimes famílies, moltíssima gent en la primera línia de mar, no?

Aleshores, si en este moment, sincerament, en els paràmetres seus, de la sostenibilitat que facen falta, en els paràmetres del distanciament social pel tema del control dels contagis, si en este moment no se té una punta de comprensió, capacitat analítica de la circumstància conjuntural com per a fer possible que els establiments no moren d'inanició -i amb els establiments estic parlant d'ocupació, de famílies, d'imatge i de moltes coses-, doncs, jo crec ens estaríem, i ara em pose en primera persona, ens estaríem equivocant.
Vull dir…

I, si els ERTE acaben…, que jo crec que la ministra ha anunciat també una ampliació respecte al 30 de juny.
Vull dir, jo crec que ahí el Govern d'Espanya està reaccionant al compàs de la informació que té i al compàs de la interpretació i tal.
Però que entre tots hem de fer possible que, efectivament, l'element de protecció dels treballadors…, perquè, bàsicament, l'ERTE no acabe en ERE.
Eixe és el gran repte que tenim, que l'ERTE no acabe en ERE, doncs, en això sí que és veritat que tot l'estat haurà de tindre una estabilitat especial i la dotació econòmica.

I ahí ja…, això jo crec que connecta amb les possibilitats que ens pot obrir Europa.
Doncs, en eixes regles de joc, en eixe terreny de joc hem d'ubicar les reivindicacions que el mateix sector i nosaltres continuarem fent.
I ahí, doncs, tots els grups parlamentaris… La democràcia també és història molt polifònica i molt diversa, hi ha molts corners o plataformes o escenaris des dels quals fer força.
Vostés han contribuït recentment a un acord que ha fet possible parlar un poc més de turisme i això és positiu.
Les coses, quan són positives, cal reconéixer-les; quan són negatives, doncs, cal intentar convéncer que hi ha altres camins.

El tema de l'Imserso, connecte amb els bons que comentava vosté.
El tema de l'Imserso també l'estem reivindicant.
Perquè és veritat que l'Imserso, que històricament és un programa que ha fet possible viatjar molta gent que d'altra manera no ho hagueren pogut fer, no ho van fer quan eren joves, és veritat que ara hem passat uns mesos que l'estat s'ha estalviat, perquè s'ha suspés el programa de l'Imserso.
Per tant, jo crec que és més que just que l'estat redireccione, ràpidament, pensant a la millor en el segon semestre, últim trimestre, redireccione, a la millor no per a sèniors, per a gent gran, a la millor per a tots els públics.

Li hem demanat, expressament, la possibilitat d'estimular el mercat, estimular la demanda.
Farà falta estimular la demanda?
Clar que farà falta estimular la demanda, perquè no hi ha unes regles normals, no estem en una situació de mercat normal, no?
Estimular la demanda, doncs, serà molt important en este moment.

El tema dels bons.
Doncs, hi ha altres comunitats que n'han parlat, estem molt pendents, Andalusia, País Basc…, però, realment, no han rematat res.
Estem estudiant eixa fórmula d'estimular la demanda?
Estem estudiant eixa i altres, dependrà dels recursos econòmics.

Però l'Imserso, que som tots, que som tots, eh?
… Perquè, a més, la Comunitat Valenciana és destinatària nata, absolutament, d'una porció molt significativa dels recursos de l'Imserso.
Doncs, ara han de vindre per a estimular la demanda, quan més falta ens fa.

A vore, en el tema de què diu la vicepresidenta o què diu el ministre i tal, jo no puc més que mostrar respecte i construir entre tots, doncs, el millor futur possible.
Vull dir, nosaltres som cascos blaus.
El sector i la política crec que necessiten…, necessiten harmonitzar, necessiten harmonitzar i necessiten menys polèmica i més capacitat d'empatia i de diàleg, no?
Aleshores, jo crec que es tracta de reargumentar i de persuadir i d'adonar-nos que el turisme és part de la resposta i no és part del problema.

I el turisme i la qualitat i l'hospitalitat, efectivament, és una victòria d'equip, és una victòria d'equip o no és.
Hi havia un entrenador de Michael Jordan que quan era un crio, quan era molt jovenet, li va dir: «Mira, Michael, si no pots o no vols passar la pilota, no pots jugar».
I és molt important que fem una gran cura d'humilitat per a saber que, a vegades, els polítics hem d'intentar aportar positivitat, perquè la vida va i la vida flueix.
Per això, no mai me sent al·ludit quan se parla de l'èxit del turisme, perquè, a vegades, en no destorbar a la societat, ja fem prou.
A partir d'ahí, òbviament, cal construir i cal fer moltes coses, no?
Però jo crec que eixa és la qüestió.

Però me causa un respecte enorme…, a més, tinc una estima personal per la vicepresidenta d'esta comunitat, a altres persones a la millor no les conec, però he llegit i intel·lectualment són gent molt sòlida.
Per això, no comprenc algunes apreciacions.
Però, torne a dir-ho, respecte -fins ahí podríem arribar!
-, profundament, no?

Acabe del tot, abusant de la generositat; me queden…, tallaré enseguida.
Però crec que en este moment és veritat que tenim moltes incerteses, que tenim una fulla de ruta bona en la Comunitat Valenciana, perfectible, com tot en la vida, com tot, però l'ha feta esta casa: la Llei de turisme, oci i hospitalitat, que, entre altres dos qüestions, gràcies a l'aportació de grups que jo valore enormement, òbviament, són socis de govern, Compromís i Podem, vam aplicar-nos especialment amb una portaveu de Compromís introduint dos aspectes que no els podem descuidar i no els podem ignorar, que formen part del full de ruta no ocasional, no d'una…, de la llei nostra que és, per exemple, dos instruments: un és el port i el PIAT, que és el pla d'ordenació de recursos turístics, per a implementar en un pla general d'ordenació urbana.

Vull dir, instruments per a racionalitzar, per a corregir desigualtats, per a corregir -diguem- punts on es desborda la capacitat de càrrega, per harmonitzar la societat receptora amb el turista que ve de fora, per a vacunar-nos contra la turismofòbia; en esta llei els tenim.
El turisme no té perquè ser percebut com un cos estrany.
Tots som en esta vida en algun moment turistes, tots viatgem.
I tot això està integrat en la nostra llei.

I, a més, una llei que té instruments normatius per a fer les coses millor.
I això és positiu.
I lluitem en una carrera contra rellotge -la humanitat i nosaltres també- buscant dos vacunes, dos.
Una, òbviament, contra el coronavirus i l'altra contra la por.
La por és el dissolvent social més gran que tenim, neutralitza qualsevol pulsió de vida, de felicitat, de viatjar, de fer turisme.
Quan recuperem la vida, recuperarem el turisme.

I per part meua, sens dubte, quede a la seua disposició per a tot el que pugue aprendre de vostés.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Colomer.

Moltes gràcies per la seua intervenció i que ja sap que esta és sa casa i pot tornar quan vullga.

El senyor secretari autonòmic de Turisme:

Gràcies.

El senyor president:

Acomiadem al senyor secretari autonòmic i si volen… Volia fer-los oficialment…, comentar-los unes coses que pense que és interessant que les parlem ara.

La primera és que vostés recorden que havíem… (Veus) Sí?
Bé, jo simplement volia comunicar-los tres coses i si vol constar en acta o…

Bé, la primera, recorden vostés que…, acabem (Se sent una veu que diu: «Me'n vaig, no puc») Sí, senyor secretari, pot anar-se'n.
Moltes gràcies.
(Se sent una veu que diu: «Buenas tardes»).

Recorden que teníem una…, havíem quedat amb la gent de Redit, dels instituts tecnològics, d'acudir a fer visites als diferents instituts tecnològics.
Hem rebut un mail oficial del senyor president de Redit, Gonzalo Berenguer, demanant-nos de reprendre este contacte.

Jo sé que és complicat ara vore quan podríem fer visites i tal, ho hauríem de consultar un poc tots.
Però els faig esta encomanda perquè anem pensant també a vore quan podríem reprendre este cicle de visites.
Encara que crec que igual és un poc prompte.

La segona és sobre les comissions paral·leles que van a dur-se a terme en la comissió de reconstrucció.
Que ja veig que en altres comissions s'està parlant del tema i que hi ha que portar altres associacions per a fer esta comissió, diguem-ne, en paral·lel a la mateixa comissió de reconstrucció, però que, com saben, constaria d'alguna manera en l'informe final de la reconstrucció.

Estaria bé que cada grup si vol proposar alguna cosa…, jo veig que n'hi ha comissions que estan proposant una associació per grup.
Igual una associació per grup (veus) em sembla poc però hauria de… (Veus i soroll) Tenim ací… (Veus) Pensen vostés el que voldrien, si voleu ho parlem pel whatsap oficial, i jo proposaria com a mínim un parell d'associacions per grup.
Perquè una…, però també el que vostés creguem.

Després, per últim, saben que ja fa molt de temps que no fem comissions de PNL i que hauríem d'intentar que la pròxima comissió que es fera fora de PNL.
No podem triar la data, supose, perquè serà la data que ens donen, però també els dic que en el whatsap de la comissió, doncs, cada grup ja pot dir quina PNL és la que vol fer per al mes que ve.
I aixina aniríem ja demanant i que no se'ns vaja ja a final de mes.

Moltes gràcies a tots per la seua presència i s'alça la sessió.

Algú vol dir alguna cosa?
Diga.

El senyor Gracia Calandín:

Respecto a lo de las asociaciones y la comisión paralela, claro, hemos de tener en cuenta que del 20 de julio a 26 de julio es cuando termina la comisión de reconstrucción.
Con lo cual, si tenemos que hacer una sesión en la que vengan 6 comparecientes, pues claro, estamos ya a 5 de junio, apenas tenemos un mes y medio.

Lo digo porque ya tendríamos que ir pensando en solicitar ya esa comisión, ¿no?
, si se le va a dar forma de comisión, como comisión formal.

El senyor president:

Eh…

El senyor Gracia Calandín:

Únicamente ese apunte, que tengamos claro un poco el (inoïble) …

El senyor president:

Jo intentaria que abans que s'acabe la setmana que ve este punt ho tinguem clar.
Aixina que si algú té alguna cosa que dir…, ho parlem.
Algú té alguna proposta?
Jo he proposat que siguen dos associacions per grup.
Teniu alguna…?

El senyor Pérez Fenoll:

President, sols una pregunta.
En cas de presentar alguna associació, no es vetarà ninguna associació que presentem com ha passat en la pròpia comissió de reconstrucció?

El senyor president:

Jo pense que no hi ha límit…

El senyor Pérez Fenoll:

Pregunte, pregunte.
Si és un…

El senyor president:

…no hi ha límit.

El senyor Pérez Fenoll:

…és un, no sé…

El senyor president:

Crec que no hi ha límit.

El senyor Pérez Fenoll:

.
.
és un canto al sol o és una pose política o és real.
Perquè en la comissió de reestructuració -per exemple, ja que està hui parlant de turisme- no s'ha acceptat ninguna proposta de ninguna associació que vinguera a parlar a eixa comissió de turisme, quan representa el 15 % del PIB de la comunitat.
O siga, algo «asombrós».

Aleshores, es estrany, no?

El senyor Ferri Fayos:

Ve Hosbec.
Ve Hosbec a la comissió de reconstrucció, dius que no s'accepta ninguna?

Bé, jo crec, senyor president, a mi em sembla bé que cada grup pose dos membres.
El que ha dit el portaveu del Partit Popular és fals.
Ací en la comissió de reconstrucció hi havia un límit de persones (veus) i d'associacions que podien vindre i el que s'ha fet és intentar introduir almenys un 20 % del que proposaven molts grups d'este parlament.

I, per tant, crec que és una comissió en què compareix molta gent.
No hi ha límit de compareixences i crec que després de l'última reunió del Comitè de Salut i Seguretat es podran fer més comissions i, per tant, serà viable fer-ne més d'una sessió sobre esta qüestió.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Val.
Jo la.
.
, ja…

El senyor Pérez Fenoll:

No, no.

El senyor president:

…jo crec que ha quedat clar que no hi ha límit, per tant…

El senyor Pérez Fenoll:

No vull entrar en discussió…

El senyor president:

Val, no entrem.
La discussió principal era…

El senyor Pérez Fenoll:

…però el que no es pot dir que hi ha un límit de 20 i que no hi ha límit.

El senyor president:

No hi ha límit.
Jo el límit…

El senyor Pérez Fenoll:

O hi ha límit o no hi ha límit?

El senyor president:

…que propose de dos.

El senyor Ferri Fayos:

Hi ha límit en la comissió de reconstrucció perquè hi ha límit de comissions que es poden fer.

El senyor president:

Clar.
Anem a vore.

El senyor Pérez Fenoll:

És que és la primera vegada que es fa una comissió aixina i hi ha límit.

El senyor president:

No anem a parlar de la comissió de reconstrucció en sí sinó de la comissió en paral·lel que li toca a la nostra comissió.
Que és el que estem parlant de que cada grup polític presente un màxim de dos associacions.

No hi ha límit.
El límit és que si presentem més de dos per cap es pot fer interminable i no arribar a la fita esta que ha dit vosté del 20 de juliol.
Per tant, si els sembla bé -tampoc és obligat presentar-ne dos, pot presentar-ne un o no cap-, però, si els sembla bé, estaria bé que durant la pròxima setmana, igual que han de presentar quina és la PNL que volen, diguen o vagen pensant quines són les dues associacions i ho tanquem abans del divendres de la setmana que ve.
Si els sembla bé.

El senyor Martínez Ruiz:

President, una cosa, parlem de compareixents, no?
Vull dir…

El senyor president:

Sí, sí, sí.

El senyor Martínez Ruiz:

És a dir que poden ser representants d'associacions o poden ser experts.
Vull dir, que no és necessari que siga un representant d'una associació.

El senyor president:

Sí, jo he dit associacions però, en principi…

El senyor Martínez Ruiz:

Val, val, exacte.

El senyor president:

Tot clar?

Molt bé.
S'alça la sessió.

(S'alça la reunió a les 12 hores i 41 minuts)