Riscos%20dels%20Temporals%2020220311HTML.html





Comissió especial d'estudi de les mesures de prevenció dels riscos derivats dels forts temporals, realitzada el dia 11 de març de 2022.
Comença la reunió a les 10 hores i 7 minuts.
Presideix la diputada senyora Sandra Martín Pérez.
Reunió número 5.

La senyora presidenta:

Buenos días, señorías.

Iniciamos la comisión, otra sesión más de la Comisión de estudio de las medidas de prevención de los riesgos derivados de los fuertes temporales.
Hoy retomamos comparecencias con alcaldes.

Antes que nada, vamos a pasar lista.
La señora secretaria cuando quiera, por favor.

La senyora secretària:

Gracias, presidenta.

(El secretari passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Hay cuórum, presidenta.

La senyora presidenta:

Gracias, secretaria.

Como les decía, a continuación pasamos al primer punto del orden del día, que es la aprobación del acta de la sesión anterior.
Entiendo que están sus señorías conformes, ya que han dispuesto de ella para poder leerla.
¿La aprobamos?
Aprobada queda el acta del día de la sesión anterior.

La senyora presidenta:

A continuación, pasamos con las comparecencias.
En este caso la primera de ellas será la de don Sergio Campillo Fernández, vicealcalde del Ayuntamiento de Valencia.

En relación a la comparecencia del señor vicealcalde, al que aprovechamos para darle la bienvenida y agradecerle que venga hoy a esta comisión, comentarles a sus señorías que, por parte del Ayuntamiento de Valencia, se nos ha comunicado que el señor don Sergi Campillo intervendrá hoy en la primera de las comparecencias que se le ha pedido por el Ayuntamiento de Valencia, y también hablará en concreto de otra comparecencia que teníamos pendiente sin designar el nombre concreto, en relación al Parque Natural de la Albufera y los nuevos proyectos del paseo de Malvarrosa.

Les comunico esto para que tengan en cuenta que el señor Campillo, al acumular dos comparecencias hoy, pues con el tiempo seremos un poco flexibles.
Ya me ha comentado que a lo mejor no va a gastar el doble de tiempo, pero si ven ustedes que excede el tiempo que tenemos pactado en la comisión es por esta causa.

Dicho lo cual, pasaríamos ya al inicio de la comparecencia.
Mire, señor Campillo, tiene usted, como ya le han comunicado, ocho minutos para intervenir en esta primera intervención.
A continuación los grupos dispondrán de dos minutos para realizar las preguntas que consideren.
Y, a continuación, dispondrá usted de un último turno de respuesta por doce minutos.
Pero, como le he comentado, estos tiempos en su caso van a ser más elásticos por la cuestión de que viene a intervenir por dos puntos distintos.

El senyor Castelló Sáez:

Sí, presidenta.

La senyora presidenta:

A ver, un momento, señor Castelló, tiene la palabra.

El senyor Castelló Sáez:

Gracias, como veía encendida la luz, suponía que me la había dado usted.

Pero, bueno, la cuestión es que nos hubiera gustado que, si se iba a producir esa acumulación, pues, se nos hubiera dicho con algo de anticipación, porque, claro, yo iba a llevar la comparecencia del compareciente en el punto que está en el orden del día hoy, mi compañera iba a llevar la comparecencia que tenía que ver con el otro aspecto que libérrimamente se ha acumulado, y no nos viene nada bien, no nos viene nada bien.
Entonces, no comprendemos la decisión de la Mesa de acumular esas dos cuestiones.
Nos constaba un acuerdo en tal sentido y, por lo tanto, pues queremos mostrar nuestra sorpresa y nuestra protesta, las dos cosas, porque mi compañera, que es quien lleva estos temas, no está aquí ahora, en este momento, porque va a llevar la comparecencia que tiene que ver con otra cosa.

Sí que le pediría, si va a mantener la propuesta la Mesa de unificarlas, sí que le pediría al compareciente que la primera parte de su intervención la dedique a lo que venía hoy aquí y, si le parece, la segunda parte de su intervención la dedique ya a la otra cuestión.

Gracias, presidenta.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Castelló.

Le refiero que sobre esta cuestión se nos ha comunicado a las nueve menos diez de la mañana esta circunstancia, como tal se lo he comunicado yo a ustedes al comienzo de la reunión.
Hago constar en acta su protesta y su solicitud.
Y, si el señor Campillo tiene bien hacerlo de esa manera o, si no, como ya le he dicho, tanto en la primera intervención suya como en la última puede disponer de más tiempo si quiere diferenciar.
Eso ya lo que usted quiera.

Compareixences que se sol·liciten en compliment del pla de treball aprovat per la comissió

La senyora presidenta:

Continuamos con la comisión.
Tiene usted la palabra, señor Campillo, por ocho minutos.
Cuando quiera, señoría.

Compareixença del vicealcalde de l'Ajuntament de València, senyor Sergi Campillo Fernández

El senyor vicealcalde de l'Ajuntament de València:

Moltíssimes gràcies.

Senyores i senyors diputats, gràcies per convidar a l'Ajuntament de València a comparéixer davant d'esta comissió per aportar la nostra experiència sobre les mesures de protecció davant de futurs temporals i l'experiència del temporal Glòria.

En principi serà difícil diferenciar temes relacionats amb el Parc Natural de l'Albufera i la situació de les platges urbanes dels efectes del temporal Glòria en la ciutat de València perquè evidentment és en estos llocs on més impacte va tindre el temporal Glòria i on més podem debatre conclusions i solucions de cara al futur.
Per tant, és molt difícil separar estos dos tipus d'intervencions.

En tot cas, atenent a la queixa del senyor diputat, intentarem fer-ho de la millor manera possible.
I, òbviament, en l'entorn de preguntes i respostes qualsevol tipus de pregunta serà resposta.

Quant a la intervenció, deixarem una documentació annexa a esta intervenció, que enviàrem per correu electrònic a la comissió perquè s'aporten als diferents diputats, on tindran les memòries detallades dels danys dels efectes del temporal en la nostra ciutat.

Bé, com tots vostés saben, del 19 al 23 de gener de 2020 la Comunitat Valenciana va patir un temporal marítim de neu, pluja, vent i fenòmens costaners d'una intensitat i abast excepcional i va tindre una gran afecció al litoral de la nostra ciutat.
A València es va establir un rècord quant a onatge, segons Ports de l'Estat, en mesurar-se una altura mitjana de 8,44 metres en la boia de València, que va fulminar el rècord anterior de 6,45 metres de 2017, uns pocs anys abans de fet.
Les ratxes de vent arribaren a superar els 115 quilòmetres per hora a la nostra ciutat.
Sense cap dubte Glòria va ser un punt d'inflexió per a un municipi costaner que va prendre consciència de la magnitud del perill que estos fenòmens associats al canvi climàtic cada volta més presentem per a les nostres ciutats.

Glòria va produir diversos danys en infraestructures i béns de titularitat municipal, i no només en la franja marítima, les memòries valorades dels servicis municipals ascendixen a un total d'1,4 milions d'euros i, com he detallat abans, aportarem les memòries detallades d'estos danys en la documentació annexa.
En concret, per exemple, en temes esportius es van quantificar danys per valor de més de mig milió d'euros, en jardineria sostenible per valor de més de 200.
000 euros i altres serveis municipals que es van veure afectats.

Afortunadament, el nostre sistema de sanejament va aguantar suficientment i va evitar en gran mesura inundacions als nostres barris, a l'igual que la capacitat d'acumulació d'aigua de l'Albufera que, entre altres servicis ecosistèmics, ens protegix d'este tipus de temporals, evitant inundacions no només als nostres pobles del sud de la ciutat de València, sinó també a tots els municipis circumdants del Parc Natural de l'Albufera.

Que València compte amb la major part de les seues platges naturals, com són les de l'Albufera, i no urbanitzades o platges urbanes al nord del port de València amb una franja d'arena molt ampla va fer que la nostra ciutat no tinguera els danys en infraestructures que van patir altres municipis de costa i és un clar indicador del benefici d'apostar pels sistemes naturals a la costa, en lloc d'una infraestructura dura en esta franja tan sensible als efectes del canvi climàtic i, per tant, dels futurs temporals.

Com saben vostés la devesa de l'Albufera és un espai natural de reduïdes dimensions, deu quilòmetres de llarg per un quilòmetre d'ample, on trobem quatre ecosistemes diferents: la platja, en primer lloc; el conjunt dunar exterior; les mallades o depressions interdunars; i el conjunt de dunes interior.

Com saben vostés, es va produir un procés d'urbanització iniciat en el 1965.
El conjunt dunar exterior va ser arrasat quasi íntegrament per la construcció d'un passeig marítim -se van construir viaris, aparcaments i habitatges-, les mallades o depressions entre les dunes van ser emplenades amb l'arena procedent de la destrucció del sistema dunar i el conjunt dunar anterior es va trencar amb la construcció de vials, aparcaments, habitatges i infraestructures, destruint un ecosistema valuós i artificialitzant completament esta zona.
Gràcies, afortunadament, a la lluita ciutadana de «El Saler per al poble» es va paralitzar este procés d'urbanització previst, fet que ha facilitat la restauració de la zona des de l'inici de la democràcia.

Fa més de quaranta anys, i per la primera corporació democràtica, es va determinar la recuperació del paisatge i els valors naturals i s'han dut a terme nombroses actuacions a este fi.
S'eliminà el passeig marítim de totes les platges del sud de la devesa.
Fa dècades d'esta eliminació d'esta infraestructura dura, ho dic per estos debats que hui en dia passen encara sobre si s'han d'eliminar o no infraestructures dures de primera línia de costa; doncs bé, a València es van eliminar fa dècades.
A més, es va iniciar la recuperació del conjunt dunar.

Segons els nostres càlculs, només entre l'any 1982 del segle XX i 2015, les tres administracions implicades: estat, Generalitat i ajuntament, van invertir més de vint-i-huit milions d'euros en la restauració del cordó dunar, dels quals deu milions correspondrien al nostre municipi.
I per què dic això?
Perquè este cordó dunar va a ser un factor fonamental per a combatre els efectes negatius del temporal Glòria a les platges del sud de la ciutat.
Evidentment, va tindre un efecte importantíssim, va menjar-se una part important del cordó dunar, però este cordó dunar, al seu torn, va a fer d'efecte barrera, de contenció dels efectes gravíssims del temporal Glòria.

Tenim una realitat mundial i és que el 70 % de les costes arenoses mundials presenten una tendència regressiva, pel que cal suposar que hi ha un efecte global en este fenomen.
Evidentment, també hi ha causes locals.
Evidentment, nosaltres ho sabem pels nostres propis estudis.
Les causes globals, no cal dir-ho, són, en primer lloc, la pujada del nivell del mar associada al canvi climàtic que ja tenim ací, que no és de futur, que la tenim en el present, ja ha pujat, ja ha pujat el nivell del mar.

Evidentment, una causa global també, però fortament vinculada al nostre territori, és la falta de material sedimentari provinent de les desembocadures dels rius.
Hem de canviar la política fluvial; en concret, en el cas de València, el riu Túria ha deixat de desembocar en la mar i, per tant, no arriben sediments per a estabilitzar les platges.
I, a més, tenim un efecte importantíssim que es diu el port de València, que té un efecte determinant sobre l'estabilitat de les platges del sud del port i, òbviament, els temporals.
Cal, per tant, com deia, permetre que els rius tornen a la mar.
I, per això, des de València, hem proposat a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, responsable de la política hidràulica, el restabliment de la connexió del riu Túria amb la mar Mediterrània.

Vull ser molt clar, els rius no tiren aigua a la mar.
Esta és una frase anticientífica.
Els rius desemboquen en la mar i, amb eixa aigua, aporten sediments que estabilitzen les nostres platges.
És urgent repensar, per tant, el model fluvial.
Si les platges no obtenen sediments de rius, entre altres, el seu balanç serà negatiu, perquè continuen patint processos d'erosió.

Com hem dit abans, el port de València constituïx, en el cas de la ciutat, un obstacle en el pas de sediments cap al sud, perquè totes les platges de València situades al sud del port patixen un fort procés de regressió.
Les dades analitzades en diferents estudis mostren una pèrdua d'amplària de la major part de les platges del sud del port, entre 1984 i 2014, d'entre 7 i 27 metres.
Estes platges del sud, a més, no reben sediments perquè el port actua com a barrera total i tampoc tenen sediments del riu Túria, però sí que ix material d'elles contínuament per l'efecte d'erosió de la mar; per tant, no han parat de perdre d'amplària.

Com més es van afegint infraestructures que entren mar endins, com l'ampliació nord del port de València, amb el seu enorme dic d'abric, més efecte ombra té el port sobre les platges situades al seu sud.
No ens enganyem en este aspecte, una platja estreta disminuïx el poder de dissipació de l'energia de les ones en els moments de temporal i, per tant, augmenta el poder d'erosió del corrent de retorn; d'ací la importància de mantindre lliure d'infraestructures estes zones i mantindre una amplària adequada.

Se determina, per part dels servicis tècnics de l'Ajuntament de València, que platges de menys de 45 a 50 metres d'amplària no són viables a llarg termini.
En molts casos, en la devesa de l'Albufera, al sud de València, les nostres platges tenen 30 metres d'amplària.
I, a més, malgrat tots els esforços d'inversió del cordó dunar, hem perdut molt de cordó dunar precisament per perduda de l'amplària de platja i de la seua afecció per part dels temporals.
Per tant, van perdent la seua capacitat de reservori d'arena per a alimentar les platges quan passen els temporals.

Un altre exemple d'infraestructura dura: l'hotel Sidi Saler.
Es va començar a construir en 1974 i va estar funcionant fins a 2011.
Està en zona de domini públic maritimoterrestre.
Està fora d'ordenació substantiva.
Este hotel, exemple d'un model equivocat de desenvolupament durant el franquisme, no hauria d'haver estat construït mai.
Per això, caldria recuperar el cordó dunar en el qual s'assenta, per tal de protegir la platja i la devesa.
Totes estes infraestructures dures afecten a la dinàmica litoral, en impedir la connexió del cordó dunar amb les platges i, per tant, afecten a la seua estabilitat.

Què va passar amb Glòria?
Doncs, des de l'Ajuntament de València, encarregàrem un estudi al grup de Cartografia Geoambiental i Teledetecció, de la Universitat Politècnica de València, que, precisament, estudiava quin efecte havia tingut el temporal Glòria sobre les nostres platges.
L'estudi abasta una comparativa entre novembre de 2015, abans del temporal, i octubre de 2020, després del temporal.
Se va dividir en dos trams.

Entre novembre de 2015 i març de 2020, després del temporal justament, es va determinar que hi havia hagut una pèrdua enorme d'arena a les platges i que les dunes de primera alineació patiren una potent reculada.

Després, férem un segon estudi, entre març de 2020 i octubre de 2020, per a vore com s'havien recuperat naturalment este platges.
Durant estos set mesos de recuperació natural es va verificar que només es va recuperar de manera natural en estes platges un 23 % del material que s'havia llevat en la fase erosiva del temporal, del temporal Glòria sobretot, però també d'altres temporals anteriors.
L'impacte erosiu de tots els temporals esdevinguts durant els últims cinc anys, però especialment el Glòria, es va quantificar en 300.
000 metres cúbics d'arena respecte a la situació de tardor del 2015.

Com diguem, és importantíssim tindre en compte que necessitem platges de, com a mínim, 50 metres d'amplària.
Per això, és molt important que el govern de l'estat execute este pla previst de regeneració de les platges per a recuperar la línia de costa que tenien les nostres platges de 1975, amb una aportació de tres milions de metres cúbics d'arena.

Com dic, alhora que van patir una forta davallada les nostres platges del sud, per l'efecte del temporal Glòria, açò s'afegix a altres efectes d'infraestructures dures, de polítiques equivocades d'urbanització, però alhora hem descobert i hem pogut vore com la devesa de l'Albufera i les platges naturals aguanten molt millor els efectes dels temporals que les platges urbanes, les platges que no tenen amplària de platja, on hi ha infraestructures dures, que acaben sent molt afectades pels temporals.

Per això, València també té platges urbanes al nord del port de València.
Tenen una característica i és que, degut a l'efecte històric del port de retenció d'arena al nord, doncs, són platges d'amplàries molt grans.
Per tant, els efectes de temporals no són tan acusats com quan tens una platja més menuda.
Però, encara així, veiérem també al nord de la ciutat, en estes platges, els efectes del temporal, amb invasió d'arena de tota la infraestructura del passeig marítim, que se va construir en els anys noranta, i tota una sèrie de desperfectes que ens va costar setmanes recuperar.

Per això, tenim un projecte en l'Ajuntament de València que és renaturalitzar també les platges del nord, no evidentment com les platges del sud de la ciutat, com si foren el parc natural, però sí eliminant el passeig marítim i reconvertint-lo en una solució basada en la natura, reconstruint un cordó dunar adequat a les platges del nord i, de fet, fer una infraestructura que puga ser compatible amb l'ús ciutadà, però protegint el que hi ha darrere d'eixe cordó dunar.

El cas de Glòria va a ser molt significatiu i, per tant, les ciutats hem d'apostar per solucions basades en la natura.
En este sentit, la creació d'un cordó dunar degudament mesurat i compatible amb els usos actuals, els usos hostalers, els usos de disfrute ciutadà, els usos futurs, amb la renaturalització, introduir el verd en eixa zona de la ciutat serà una solució que evitarà també els efectes dels temporals.
I esta és la solució per la qual estan apostant moltes ciutats europees: eliminar infraestructures dures per apostar per infraestructures basades en la natura.

Concloc, cal d'abordar urgentment la necessitat de regenerar les nostres platges, seguint criteris naturals i llevant infraestructura dura de primera línia de platja quan es puga.
En eixe sentit, el cas del Sidi Saler és paradigmàtic.

Cal recuperar la connexió dels rius amb la mar.
I, a més, s'ha d'alliberar la quantitat immensa de materials que es depositen en les presses; estos sediments són fonamentals per ajudar a l'estabilitat de les platges.

Cal abordar amb urgència el paper de microinfraestructures, com el port, en la revisió de les nostres platges del sud.
L'ampliació nord del port ha de comptar necessàriament amb un nou estudi d'impacte ambiental que establisca, de manera fefaent, les conseqüències sobre l'estabilitat de les platges del sud i també del nord, que han començat, fins i tot, a perdre arena.

Cal adaptar solucions basades en la natura per a remodelar les zones de connexió de les ciutats i pobles amb les platges urbanes, de manera que abordem la seua renaturalització per a protegir els barris costaners dels efectes dels temporals.

Cal llevar obra dura de la costa i crear espais on persones i natura puguen conviure.

I, per últim, no ens enganyem, tenim un fenomen mundial que es diu canvi climàtic.
El nivell de la mar va a pujar, vullguem acceptar-ho o no.
Podem avançar-nos, llevar infraestructures i preparar la costa per a eixe fenomen o podem, simplement, girar la cara i pensar que això no va passar i que tot ha de continuar igual i, per tant, d'ací uns anys tindrem totes eixes infraestructures inundades i moltíssima gent patint les conseqüències d'eixa pujada del nivell del mar i dels efectes dels temporals.

Per tant, com a cambra legislativa, crec que toca fer una crida, des d'un ajuntament com el de València, perquè aquesta cambra siga conscient del camí que hem de recórrer legislativament per a recuperar línia de costa, encara que tots sabem que, evidentment, el domini públic maritimoterrestre és competència exclusiva de l'estat.

Moltíssimes gràcies.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Campillo, por su exposición.

A continuación, por parte de los grupos parlamentarios, empezamos el turno de dos minutos de preguntas.

Por parte del grupo parlamentario Podemos, tiene la palabra el ilustre diputado Miguel…

La senyora Blanes León:

Unides Podem i soc jo la diputada, no Miguel.

La senyora presidenta:

Perdona, sí.
Siempre… Sí, sí, sí, por supuesto.
No sé por qué estaba mirando para allá.
Discúlpeme.

Por parte del Grupo Parlamentario de Unides Podem, tiene la palabra la ilustre diputada Estefania Blanes.

Por dos minutos, cuando quiera, señoría.

La senyora Blanes León:

No, no som nosaltres els qui farem pactes amb l'extrema dreta ni amb la ultradreta.
Evidentment, no, no…, la confusió… Bé, vaig a centrar-me al tema.

Bé, senyor Campillo, moltíssimes gràcies.
Jo, a vore, agraïsc molt la seua exposició, sobretot perquè crec que no cal estar tan pendent del temps quan la qüestió ho requerix, però sí que és cert també, en certa part, compartisc que m'haguera agradat…, perquè, a més, el tema dels projectes que s'estan planificant per a les platges del nord m'interessava moltíssim, m'haguera agradat poder-lo preparar abans de vindre i, per tant, bé, doncs, poder ajustar-me més a la intervenció.
I ho dic perquè, bé, jo crec que compartisc totalment el que ha dit.
Jo crec que cal recuperar precisament la renaturalització de les platges.
Però a mi m'agradaria fer-li algunes preguntes que vosté ja ha fet unes pinzellades sobre elles.

El tema de llevar la l'obra dura.
Evidentment, estem parlant de passeig, com vosté ha dit.
Ha comentat vosté mateix el tema del port.
I a mi m'agradaria preguntar-li què significa llevar obra dura de la costa, si també estem parlant de llevar obra dura del port, si ho veu possible i ho veu viable recuperar també eixa naturalització del port.
I vosté sabrà de què estic parlant; estic parlant dels dics, si és possible o no recuperar-los.

Després, també parlava del tema dels sediments.
Ja han passat diverses persones per aquesta comissió i és evident que eixe és un dels grans problemes que tenim, el canalitzar els rius, el desviar els llits dels rius.
La falta d'aportació fluvial que tenen els rius evidentment que afecten a les platges.

Vosté ha dit de restablir eixe model fluvial.
Quina és la idea que es té per a poder recuperar, si es té ja alguna proposta en concret per al riu Túria?
I què és el que es pensa fer en aquest aspecte?
I si ho veu viable que es puga recuperar.

Com bé deia, les platges del sud ja tenen una altra imatge, ja tenen una altra una idiosincràsia, evidentment.
Hem vist el projecte de la Malva-rosa.
Jo pense que hem de tendir, com vosté ha dit, cap a eixe tipus de platges.
Ha dit de compatibilitzar-ho amb els usos que ja existixen.
Allí hi ha no sols els passejos, sinó que existixen una sèrie d'instal·lacions com són les hostaleres, que no sé de quina manera es pensen recuperar, si mantindre la mateixa estructura, si també hauran de canviar la seua morfologia i com han de fer-ho.
És a dir, hem de fer un altre tipus d'edificis?
Perquè entenc que els passejos, evidentment, cal gaudir de les nostres platges -jo crec que cal utilitzar-les per a les persones- i una de les fórmules és amb eixes passarel·les molt més naturals, com la fusta, etcètera, etcètera.
Però no sé jo si a l'hora dels edificis també es faria eixa adaptació i de quina manera pensen que es podria adaptar.

I com no tenim més temps, moltíssimes gràcies.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Blanes.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Vox tiene la palabra el ilustre diputado Miguel Pascual, por dos minutos.

Cuando quiera, señoría.

El senyor Pascual Pérez:

Muchas gracias, señora presidenta.

Señor Campillo, buen día y muchas gracias por su intervención.

Al final se ha ajustado más a la segunda parte…, a la segunda comparecencia, que hoy se ha acumulado aquí de forma mágica, y se ha dejado un poquito más la parte de… que viniese usted como vicealcalde de Valencia, porque ha comentado más bien poco sobre los daños que produjo Gloria en la localidad.
No ha hablado usted mucho de los que al final se están ganando también la vida al lado de las playas como son los hosteleros, cuáles han sido los daños, si se ha recuperado toda la actividad, si aún no se ha recuperado.

Me gustaría que nos dijese cuáles son las ayudas que ha solicitado el ayuntamiento para hacer frente a los daños de Gloria o de otras borrascas que hayan podido padecer.
Cuáles han sido las que finalmente han recibido y cuáles han sido las cuantías de los daños que ha tenido que asumir finalmente el ayuntamiento.

Usted comentaba que la para que una playa estuviese correcta debería tener un mínimo de 50 metros.
Por lo tanto, quería preguntarle qué le parece a usted si se hubiese realizado esas estrategias para la protección de la costa sur del puerto de Valencia que estaba aprobado por parte del ministerio en el año 2015, que se vendía como un estudio integral que proponía soluciones definitivas -definitivas- para la erosión del litoral.

Entiendo que si desde el 2015 se hubiesen hecho los trabajos pertinentes para la recuperación de las playas del sur de Valencia, entiendo que por lo menos podría ser que tuviesen esos 50 metros que usted hablaba.
Lo que pasa es que parece ser que no se han realizado.

Me gustaría también que tocase ese tema y que nos dijese si esas actuaciones previstas se han llevado a cabo, no se han llevado a cabo, hay alguna previsión de que se hagan.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Pascual.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Compromís tiene la palabra por dos minutos la ilustre diputada Belén Bachero.
(Algú diu: «No, me tocará a mí»)

Siempre me pasa igual con ustedes.
Tengo yo la manía de robarle turno a usted.
(Algú diu: «No pasa nada, presidenta»)

Señora Peris, lo dicho, por parte del Grupo Parlamentario Ciudadanos, tiene la palabra por dos minutos la ilustre diputada Mamen Perís.

Cuando quiera, señoría, por dos minutos.

La senyora Peris Navarro:

Gracias, presidenta.

Moltíssimes gràcies, senyor Campillo, per estar hui ací.

Vull dir la finalitat d'esta comissió -vosté ho sap molt bé-, anem a millorar…, i aquelles propostes que poden sumar.

Efectivament, jo vaig a centrar-me en tres punts fonamentals de la ciutat de València, que crec que vosté ens pot dir moltes coses.

El primer, el pla d'accés a la ciutat.
És a dir, un temporal d'este calibre el que ens va fer, com a mínim, segons vàrem poder llegir en premsa, més de dos mil cinc-centes actuacions.
Quin avantatge té això o inconvenient?
Bé, ens donen unes dades que tenim túnels negats, arbres caiguts, els parcs que hagueren de…, els embornals… és a dir, el pla d'accés a la ciutat.
Han hagut de fer vostés algun tipus de modificació?

Disculpen-me, però felicitar les falleres majors que tenim l'honor que estiguen ací en l'hemicicle de les Corts Valencianes.
Benvinguts a la casa de tots els valencians.
(Aplaudiments)

Presidenta, siento la interrupción, pero ante estas autoridades teníamos que plegarnos a ellos porque ens representen a tots els valencians.

La senyora presidenta:

Señora Peris, no se preocupe.
Yo le ajusto el tiempo.

Por supuesto, bienvenidas todas ellas y el resto de los miembros de la comisión fallera a esta casa, que, como bien dice la diputada, es la de todos los valencianos y valencianas y desearles unas muy felices fiestas y que por fin podamos retomar la normalidad.
Y la verdad que es una alegría verlas a todas ustedes aquí vestidas y ver que poco a poco ya las cosas van tomando su curso.
Felices Fallas.

Señora Perís, continúe.
Le reajusto el tiempo.

La senyora Peris Navarro:

Gràcies, presidenta.

Senyor Campillo, el que li deia, si han hagut de fer vostés algun tipus de modificació en eixe pla d'accés a la ciutat, en els agents de seguretat.

Inclús tinguérem l'efecte -crec que vosté no ho ha parlat- dels vols desviats.
És a dir, quin impacte…, si és que han fet algun estudi.
Clar, en la ciutat de valència també hem de treballar…, Generalitat valenciana, també en el tema del turisme, doncs quin impacte, no?
Sobretot també per les destrosses del front litoral.
Doncs bé, quines coses?

Jo recorde les paraules de l'alcalde Joan Ribó, que en aquell moment davant de les queixes dels hostalers de la platja de la Malva-rosa dia expressament que eren ones rècord, que havien pujat més de…, que la prevenció era difícil, però assenyalava que el consistori anava a estudiar eixa prevenció natural dels sistemes dunars que vosté ha al·ludit.
Però la meua pregunta concreta és: ja s'ha fet eixe tema de pla de prevenció?
En quina fase es troben ja?
Si ja s'han creat eixos sistemes dunars.

I per últim punt, que jo crec que també és important, quines mesures fiscals, si en prengueren alguna de cara a estos hostalers.

I, sobretot, també, València té horta.
I en el tema de l'horta, que sap vosté que tots els sindicats, les associacions agràries ficaven de manifest clarament eixos perjuís al camp valencià, saber quines actuacions…, si varen acordar vostés algun tipus d'avantatge fiscal, si se varen plantejar eixa rebaixa del que és l'IBI rústic.
Un poc en eixa línia, eixos serien els tres.

Respecte de l'Albufera, jo crec que mereix eixe monogràfic que deuríem fer tots.

I per últim també, senyor Campillo, aprofitant que vosté està ací, saber si eixos diners que sempre diu autoritat portuària que costes deuria invertir en les platges del sud, ja que vosté ha parlat d'allò de l'afecció del port, si ja han fet alguna gestió perquè eixos diners arriben per a la regeneració.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Peris.

A continuación, y ahora sí por el Grupo Parlamentario Compromís, tendrá la palabra la ilustre diputada Belén Bachero.

Por dos minutos, señoría, cuando quiera.

La senyora Bachero Traver:

Gràcies, presidenta.

Moltes gràcies, senyor Campillo, per vindre a aquesta comissió i fer-nos aquesta exposició tan detallada que ha tingut eixes dos vessants.
Per una banda, els danys que es van produir, però, per altra, tota eixa visió a futur de projectes que puguen mitigar aquest canvi climàtic.

Jo li volia preguntar…, perquè en aquesta comissió han passat diversos representants d'ajuntaments i molts d'ells coincidixen que les infraestructures al final ens estan produint tot açò.
A banda del canvi climàtic, també eixa construcció d'infraestructures en les quals no se va fer una avaluació detallada de l'impacte ambiental, on se diguen eixes conseqüències i com poder mitigar-les.
Si vosté coneix les infraestructures que puguen afectar les seues platges i si ha pogut vore estes avaluacions d'impacte ambiental i pensa que és una qüestió que es podia corregir a futur.

Després, respecte als ports.
Ací també hem presentat per part del Grup Parlamentari Compromís una iniciativa per a demanar al final a l'autoritat portuària que es faça càrrec de les despeses que provoca la qüestió que estem parlant de les platges, que en la nostra comunitat sol ser que en el nord s'acumula molta arena i en el sud tota l'arena se l'endú la mar.

Després, també s'ha parlat ací molt d'espigons, de malles per retindre l'arena, dels problemes que se té amb la direcció general de costes per a aconseguir que açò tire endavant.

I després jo crec que estes solucions que li estic dient són a curt termini al final, perquè són les immediates.
Però a mitjà i llarg termini hauríem de tindre una mirada més llarga i anar a projectes, com vosté ha dit, de renaturalització.
¿Pensa vosté que esta és l'única opció que tenim per a frenar aquesta emergència climàtica?

Respecte a les demandes concretes al govern que vosté li fa.
A curt termini ha parlat vosté d'eixa urgència i entenc que també una tramitació més àgil de les ajudes que puguen donar-se, però això és a curt termini.
Per tant, a llarg termini…, a eixe mitjà i llarg termini ¿què li demana vosté tant a la direcció general de costes, com a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer com al govern central i autonòmic?

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gracias, señoría.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Popular, tiene la palabra el ilustre diputado Alfredo Castelló.

Por dos minutos, cuando quiera, señoría.

El senyor Castelló Sáez:

Muchas gracias, presidenta.

Veo que mi intervención al principio no ha servido para nada, porque el concejal simplemente ha nombrado la Albufera como un depósito de tormentas y poco más, con lo cual sí que es el tema que iba a llevar yo y, por lo tanto, va a llevar ya toda la intervención.

Quería preguntarle, porque otros ayuntamientos lo han dicho…, y para valorar la incidencia y el peso que tiene su ayuntamiento… Hay otros ayuntamientos que nos dicen que costas es impermeable, que la confederación es impermeable y que no hay forma de…, los han llamado hasta «prepotentes», de distintos partidos políticos, pero todos los alcaldes estaban más o menos de acuerdo en ese sentido.
¿Cuál es la relación suya con estos entes de la Administración del estado territorial?

Segunda cuestión.
Nos ha dicho que han tenido 4 millones de euros en el temporal Gloria, pero no nos ha dicho cuánto les ha pagado el estado de los daños que tuvieron y le pido que nos lo diga.
Supongo que básicamente habrán sido parques, jardines y limpiezas de playas en su caso.
Si tiene eso más o menos detallado y si ha tenido algún tipo de afectación en la masa forestal.

Siguiente cuestión.
Resulta curioso que usted diga que las playas del norte van a hacer una actuación y tienen un proyecto cuando nos acaba de decir que no han tenido prácticamente ninguna afectación, ni en un temporal con olas de 10 metros.
Entonces, me gustaría que aclarara esa prioridad.
Si a ustedes les parece prioritario actuar sobre las playas del norte que han funcionado correctamente y no han tenido ningún problema.
Supongo que también algo afectará que la infraestructura portuaria ha hecho mucho bien a las playas del norte de Valencia y las ha estabilizado, con lo cual supongo que estará usted de acuerdo conmigo que alguna actuación de las que usted denomina «duras» sí que significa que se estabilizan playas y se confinan arenas en unas zonas determinadas.

El siguiente tema que le quería decir es que si tiene un proyecto para que vuelva a desembocar el Turia en el mar y que nos cuente algo sobre él.

La siguiente cuestión era cómo valora usted las actuaciones de la autoridad portuaria en las playas del sur de Valencia.
Si han incumplido sus compromisos.
Si los han incumplido, si ustedes lo han reclamado.
Si lo han reclamado, si nos podría aportar los requerimientos que le han hecho a la autoridad portuaria para que cumpla lo que dice el estudio de impacto ambiental respecto a las playas del sur de Valencia.
Si nos podría decir qué afectación han tenido las costas del Sidi Saler en los últimos temporales.
Si nos puede decir qué daños ha causado el Sidi Saler en los últimos temporales.
Si ha habido intrusión marina por el Sidi Saler al haber roto el cordón dunar o no ha habido intrusión marina.

Y, finalmente, cuando nos dice usted que tienen un proyecto para eliminar el paseo marítimo de las playas del norte, decirle que nos diga el coste, que nos diga cuántos kilómetros afecta, que nos pase una copia -si lo tiene- de ese proyecto -que dice que sí, que tiene un proyecto al respecto-, que nos diga qué dice ahora ese estudio de viabilidad, el estudio económico, cómo afecta al empleo, cómo afecta al turismo, cómo afecta a la actividad económica y, definitivamente, si a usted le parece prioritario…, a su ayuntamiento le parece prioritario actuar sobre las playas del norte, que nos dice que con olas de 10 metros no han tenido ningún problema, o actuar sobre las playas del sur, que al parecer sí que tienen una regresión.

Gracias, presidenta.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Castelló.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Socialista tiene la palabra el ilustre diputado Paco Gil.

Cuando usted quiera, señoría.

El senyor Gil García:

Moltíssimes gràcies, senyora presidenta.

Senyor Campillo, moltíssimes gràcies també per la seua presència i per la seua intervenció, que crec que ha estat molt pedagògica sobretot, descrivint quin és el coneixement que vostés aporten a la problemàtica que representa tota la sèrie de temporals que d'un temps a aquesta part és un fenomen més recurrent.

I, després, quina ha sigut la seua descripció… o els tres mals que estan afectant a les platges, com és en algun cas alguna estructura dura que diu, l'augment del nivell de la platja i la falta d'aportació dels sediments.
M'ha paregut interessant el tema de la falta de de sediments, de l'aportació de sediments, i és que, clar, la realitat dels rius mediterranis, els nostres, estan com estan, és dir, s'han creat durant molts anys una sèrie d'infraestructures amb dos motius: un, per acumular aigua per a després donar-li rendiment a la nostra terra, i, dos, per a laminar i evitar crescudes, que també hem estat acostumats a la nostra conca mediterrània de pluges molt intenses i que han negat moltíssimes vegades els nostres pobles.

Jo, respecte a l'aportació de sediments o a la renaturalització del riu Túria, el que a mi se m'ocorre, val?
, i li ho planteja com una possibilitat de com ho veu vosté, sabem que el cabal que es pot donar en una transició, una làmina d'aigua a la mar, crec que seria molt insuficient per a arrossegar els sediments que fan falta, i tal vegada seria, i li ho propose o li ho plantege, crec que seria més interessant el dragat de les mateixes infraestructures d'embassaments.
Com veu això i si creu que podria haver ahí una mina, i no mai millor dit, una mina de sorra de cara a la regeneració de les platges.

I molt d'acord també amb el plantejament de renaturalitzar les platges, crec que està sent prou comú eixe plantejament, independentment que en algun lloc, perquè no es pot generalitzar, puga ser més eficient tal vegada algun tipus estructural.

Res més.

Moltíssimes gràcies.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyor Gil.

Señor Campillo, a continuación, tiene usted su turno para poder contestar a las preguntes que se le han formulado.

Cuando quiera, dispone de doce minutos.

El senyor vicealcalde de l'Ajuntament de València:

Bé, en primer lloc, moltíssimes gràcies per les seues intervencions, intentaré respondre a totes i cadascuna de les qüestions plantejades en esta cambra.

La primera intervenció per part del grup Podem, que agraïsc la seua valoració, és evident que qualsevol infraestructura…, tota acció humana té un impacte sobre la natura, i negar-ho és negar la realitat de les coses, i, evidentment, infraestructures dures en línia de costa afecten a la dinàmica litoral ací i en qualsevol part del món; del que es tracta és de saber quines són les mesures compensatòries per a evitar els efectes nocius que eixes infraestructures de costa tenen sobre la dinàmica litoral i sobre l'estabilitat de les platges, a més en un territori particularment afectat, no només per la conservació dels valors naturals, sinó perquè, evidentment, tenim un turisme que molt majoritàriament elegix zones de costa per a la seua estància.
I, per tant, sent el turisme una de les principals indústries d'esta terra, crec que seríem els primers interessats en saber quines són les mesures per a estabilitzar la línia de costa i no continuar perdent eixa línia de costa, no vaja a ser que perdem també eixa batalla en aquesta indústria.

El desenvolupament portuari és compatible amb l'estabilitat de les platges?
Tal com s'ha plantejat en el model de desenvolupament del port de València i amb estudis tècnics i científics que han monitorat l'evolució de les platges del sud després de les diferents ampliacions, la primera el dic est i l'última del dic nord, clarament no garantix l'estabilitat de les platges del sud del port, ens agrade o no ens agrada, esta no és una opinió, és una realitat científica, tècnica, comprovable; s'han perdut desenes de metres d'arena en les platges al sud del port.
Quines són les mesures compensatòries que s'han establert?
En la via del 2015, evidentment, establirem mesures compensatòries que no s'han portat a terme.
Esta és la realitat, esta és la realitat.
I, bé, doncs, qui ha ostentat responsabilitat de govern també ha d'assumir la seua responsabilitat durant tots estos anys.

Evidentment, jo no vaig a pronunciar-me sobre la desconstrucció de certes infraestructures, el que sí que reclame, i des de l'Ajuntament de València reclamen, és que es posen en marxa les mesures compensatòries per a estabilitzar les platges del sud, entre altres, la inversió de 28 milions d'euros per a estabilitzar les platges de la Devesa i del Saler, per a introduir tres milions de metres cúbics d'arena per a recuperar la línia de costa de 1970, projecte que per fi s'ha aprovat per part del govern central i que ara s'ha de licitar la seua execució i que reclamem des de l'ajuntament perquè s'execute al més prompte possible, perquè en realitat ens va la supervivència de les nostres platges en això.
Però, ara, per fi, tenim un projecte aprovat, un projecte tècnic, també ho he de remarcar, ara per fi tenim un projecte, no teníem un projecte fins fa molt poc.

Respecte a les platges del nord, que s'ha comentat de la renaturalització, jo ho he deixat molt clar: s'ha de compatibilitzar este procés de renaturalització -i és compatible- amb els usos actuals de la platja urbana, i ahí entra, evidentment, la restauració, entra la restauració, fonamental per a la ciutat mantindre l'activitat, la restauració en les platges urbanes.
I, per tant, hem de fer compatible este procediment, esta infraestructura verda nova amb eixa activitat econòmica i de gaudi dels veïns i veïnes de la ciutat en esta part de la ciutat.

És evidentment compatible dir que les platges urbanes del nord de València que han patit un procés d'acreció, de creixement, degut a l'efecte barrera del port, i, per tant, la seua amplària és evident que protegix enfront d'un temporal; no és el mateix tindre el passeig marítim a 10 metres de la línia de mar que tindre'l a 60, 70, 80 metres, que és el que passa en les nostres platges del nord, és una qüestió purament lògica, física, però això no vol dir que este fenomen siga el correcte perquè, de què es tracta?
, d'acumular al nord i desfer el sud?
Esta és la proposta?
No, és que com hem acumulat en el nord, doncs, bé, les platges del sud…, han d'estar contents que en el nord ho tenen molt bé.
Perquè, a més, els efectes dels temporals cada volta van a ser més intensos, i nosaltres amb l'efecte del Glòria el que patírem és una invasió d'arena amb tota la part de la infraestructura dura del passeig marítim i dels barris de costa per efectes d'este temporal.
Eixa invasió d'arena no és només una invasió que té efectes sobre la neteja, que podria ser una cosa molt simple d'arreglar, és que, per exemple, acaba afectant tot el sistema de sanejament de tots eixos barris perquè tota eixa arena s'introduïx en els sistemes de sanejament i acaben obturant els sistemes de sanejament, i, després, això s'ha d'arreglar amb una inversió molt potent.

Per tant, hem d'anar a uns sistemes naturalitzats on posem retenidors d'arena, en lloc de tindre un muret de mig metre, tindríem una duna que faria de retenció d'eixa arena quan n'hi ha temporals, de forma que eixes mateixes dunes actuarien d'efecte barrera protegint la línia de costa anterior o per darrere d'eixa…, a banda dels beneficis d'una renaturalització on hi hauria vegetació, on hi hauria més arbres, on seria un paisatge més adequat.
Hem de trencar eixa dicotomia entre allò antròpic i la natura, hem d'anar a sistemes de transició on les vores entre la ciutat, entre els municipis i la natura siguen amables, que és una transició amable amb eixe…, n'hi ha un mur i a partir d'ací començarà platja, i abans n'hi havia un carrer i un lloc d'apartaments.
Es poden fer solucions transitòries molt adequades.
Com dic, tota infraestructura té les seues conseqüències en el territori, el que es tracta és de posar les mesures compensatòries.

S'ha parlat…, jo vull ser molt clar, tenim, i mai millor dit el nom d'esta comissió, tenim la tempesta perfecta en el nostre territori, tenim una causa global que està afectant la nostra línia de costa com és el canvi climàtic, i tenim factors locals molt potents com derivats del canvi climàtic, perquè som una de les zones més afectades pels efectes del canvi climàtic, que és el Mediterrani occidental, amb unes condicions climatològiques molt agressives en certs moments determinats, com són les DANA o les gotes fredes, que són comunes en esta ciutat i en este territori però que es van a intensificar més pels efectes de canvi climàtic i per l'augment de temperatura del nivell de mar i, per tant, de la força dels temporals per efecte de l'evaporació d'aigua que alimentarà amb més mesura, si cap, eixos temporals, i, a més, tenim efectes locals, com és que ens hem dedicat a represar tots els rius i a dir que com els rius tiraven aigua a la mar en una frase an-ti-cien-tí-fi-ca, anticientífica, que l'únic que ha fet és pensar que els rius són canonades d'aigua a disposició de l'ésser humà, sense tindre en compte que els rius són ecosistemes vius que transporten sediments que establixen les nostres platges, i que, per tant, tenim l'efecte del canvi climàtic, tenim els efectes dels temporals, tenim l'efecte que els rius no transporten sediments, tenim l'efecte d'infraestructures dures perquè hem drenat la costa d'infraestructures dures, i, ara, ens estranyem que tinguem un procés fortíssim d'erosió de les nostres platges, i tinguem a molts municipis preocupats perquè es queden sense platja, es queden sense estructura econòmica turística, perquè eren municipis costaners de turisme de platja, tenim problemes perquè es trenquen les infraestructures, i tenim una sèrie de problemes per un model de desenvolupament econòmic equivocat i en contra de la ciència, ens agrade o no ens agrade.

I, per tant, què és el que hem de fer ara?
El que hem de fer ara és canviar, canviar la política, canviar les decisions i anar a sistemes naturalitzats on protegim la costa d'estos fenòmens agressius, perquè els fenòmens agressius han estat, estan, i van a vindre, i van a vindre encara amb més intensitat degut al canvi climàtic.
Per tant, podem fer com si no passara res, podem recuperar totes les infraestructures dures, com abans, podem dir, hem de construir, hem de gastar-nos milionades en construir passejos marítims que al cap d'uns anys acabaran sent trencats pel següent temporal, o podem pensar en solucions alternatives, solucions alternatives basades en recuperar cordons dunars, en recuperar infraestructura no tan dura que ens permeta disfrutar de la línia de costa… Això és del que estem parlant, i en esta comissió entenc que vostés estan parlant també d'estes coses, fonamentalment.

La relació respecte a la demarcació de costes, a la demarcació de València de costes, i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per respecte a l'Ajuntament de València, i no és una qüestió d'este govern, és una qüestió històrica per la relació que ha tingut l'Ajuntament de València amb estes dos entitats, és bona i és de bona relació.
I és que, com saben, el Parc Natural de l'Albufera es va crear en 1986; però, a principis dels anys huitanta, la primera corporació democràtica, després dels quaranta anys obscurs del franquisme, va crear una oficina tècnica, l'oficina tècnica Devesa-Albufera, l'oficina tècnica que va ser la primera oficina de l'Ajuntament de València destinada a revertir el procés urbanitzador de la Devesa, abans que es creara el parc natural.
Estem parlant de fa quaranta anys.
Eixa oficina, el primer que va crear són els vivers municipals, i es van especialitzar en la producció de planta de línia de costa, de planta dunar.

I, per tant, cada volta que la demarcació de costes, cada volta que el ministeri de transició ecològica, amb la nomenclatura actual, desenvolupa un projecte de restauració ambiental, el servici Devesa-Albufera de l'Ajuntament de València ha aportat tota la seua experiència, tota la seua planta per a fixar eixes dunes, i, de fet, l'Ajuntament de València ha sigut reconegut internacionalment com una de les institucions amb més experiència en restauració dunar a nivell europeu, no per este govern, de tots els governs de la democràcia, i ahí ho reconeixen, s'han fet moltíssims treballs de restauració dunar amb governs de dretes i amb governs d'esquerres, i som un exemple a nivell internacional.

Precisament, per esta experiència sabem com funcionen les platges, què ens indiquen les platges i com s'establixen les platges.
I açò és una suma; el que entra per deposició de sediment, de manera natural o artificial, perquè l'ésser humà transporta sediments i els deposita, pel que ix pels efectes de l'erosió marina i dels temporals.
I no n'hi ha més.
És un balanç.
Si el balanç és negatiu, la platja va a decréixer; si el seu balanç és estable, la platja es mantindrà; i si el balanç és positiu, la platja creix.
No n'hi ha més.

I, per tant, el que hem de pensar és quin és el model de desenvolupament necessari perquè les platges siguen almenys estables; estables a llarg termini.
El projecte de regeneració de la costa de quasi trenta milions d'euros és necessari, peremptori, i necessitem que se pose ja en marxa; però, no ens enganyem, si no n'hi ha un manteniment, si no n'hi ha una aportació d'arena, si no s'establixen mesures per a mantindre eixa línia de costa, d'ací quaranta anys tindrem una altra volta una línia de costa reduïda perquè l'erosió continua; continua i continuarà, i augmentarà el nivell del mar, i, per tant, s'acabarà menjant una part d'eixa platja perquè és un balanç, i, per tant, si el balanç és negatiu, podem tindre la platja de cent metres, però si cada any perdem vint centímetres, doncs, al llarg dels anys s'acabarà perdent la platja.

Efectes que va a tindre sobre la ciutat de València, i aportaré la documentació adjunta.
Òbviament, doncs, vam perdre arbres, vam perdre molts arbres, no molts arbres respecte al total de la ciutat, que tenim desenes de milers d'arbres, però, òbviament, un temporal d'estes característiques afecta els arbres, sobretot, que són més majors, que estan en pitjors condicions, etcètera.

El Sidi, i per acabar, el Sidi és un exemple del que mai s'hauria d'haver fet en esta ciutat i del que mai s'hauria de fer en la línia de costa.
Va ser un producte d'un desenvolupament equivocat, un desenvolupament en l'època franquista, que, a més, ha provocat la pèrdua del cordó lunar de primera línia en les platges del sud, en el seu tram, i afecta a la dinàmica litoral, ens agrade o no ens agraden, perquè impedix que el cordó dunar alimente la platja que té davant, i, per tant, eixa platja està més debilitada enfront dels temporals.
I, ara, tenim una oportunitat, com van fer els valencians fa quaranta anys en la Devesa, que també som un exemple de recuperació i de renaturalització enfront dels cants de sirena d'un model de desenvolupament que prometia milers de llocs de treball per tindre una Manga del Mar Menor, i afortunadament això ho evitàrem, afortunadament per a nosaltres i desafortunadament per als murcians, que van perdre un sistema únic per a tindre unes finques que podien estar en qualsevol lloc del món.
Nosaltres ho recuperarem i som un exemple de recuperació.
I ara el que hem de fer és continuar eixa línia històrica, tot allò que es quedà sense ús s'ha de recuperar, tot allò que està en ús o que n'hi ha persones s'ha de respectar, tot allò que està en desús s'ha de recuperar.

Moltíssimes gràcies.

La senyora presidenta:

Muchísimas gracias, señor Campillo, por su presencia hoy en esta comisión y agradecerle que se haya ajustado perfectamente al tiempo.
Sin más, le despedimos de esta comisión y, bueno, me imagino que para cualquier cuestión estamos aquí.

Señorías, suspendemos la sesión por un minuto para recibir al siguiente compareciente y hacer un cambio de presidencia.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

(Ocupa la presidència el vicepresident de la comissió, senyor Juan Ponce Guardiola)

El senyor vicepresident:

Molt bé, senyories.
Reprenem la comissió.

És el torn de la senyora Silvia Colom Monferrer, alcaldessa presidenta de l'Ajuntament de Vilafranca.

Benvinguda, senyora Colom.
Com sap, té un primer torn de vuit minuts per a fer la seua intervenció.
Després parlaran els grups, li faran preguntes, i tindrà dotze minuts més per a intentar contestar el que li plantegen les senyories.

I sense més, quan vullga pot començar.

Compareixença de l'alcaldessa-presidenta de l'Ajuntament de Vilafranca, senyora Silvia Colom Monferrer

La senyora alcaldessa-presidenta de l'Ajuntament de Vilafranca:

Molt bé.
Moltes gràcies.

Bé, bon dia i moltes gràcies per convidar-me a la Comissió especial d'estudi sobre les mesures de prevenció dels riscos derivats dels forts temporals.

Com vostés saben, el meu poble, Vilafranca, es troba en la comarca dels Ports i cada any més sofrim les fortes inclemències climatològiques que aquest canvi climàtic ens està fent patir a tots.

Durant aquests anys hem sofert la Glòria, Filomena, episodis de fortes pluges i inclús ens va passar un tornado pel nostre municipi.
Quan els temporals de neu sí que he de dir que cada vegada més l'organització dels efectius és més eficaç, sobretot per la bona coordinació i rapidesa que es té a l'hora de la neteja de les carreteres per part de la conselleria i també de la Diputació de Castelló, per mig del Consorci Provincial de Bombers, que això fa, i es facilita i ens avança el treball per a restablir les vies que és el més important si se ha d'intervindre en alguna urgència mèdica o l'arribada de vehicles amb els serveis bàsics com l'alimentació, el gas o la sal, que és tan important en estos temporals que tenim.

En el Glòria inclús es va fer que s'activara també la UME, fonamental com a suport als operatius que tenim habituals, donat que en aquest temporal les baixes temperatures i els més de 90 centímetres de neu van fer que tota ajuda fóra insuficient.

I respecte a la tornada a la normalitat, quan tenim un temporal així comptem amb el Consorci Provincial de Bombers, les empreses que contracta la Generalitat valenciana i la maquinària que l'ajuntament busca, en les quals ens coordinem per a normalitzar el més prompte possible el municipi, les explotacions agrícoles i ramaderes i els masos habitats.

També he de dir que en estos casos els serveis socials són imprescindibles en situacions per atendre més encara de l'habitual a les persones que més necessitats tenen, com són la gent gran i les persones que viuen a soles.
I per tot açò comptem amb un pla d'emergències, fet per l'Agència de Seguretat i Emergències, també amb l'equip de l'emissora de la Generalitat que ens va facilitar fa uns anys, que, en cas de quedar el municipi incomunicat, és molt important tindre-ho, i un protocol propi que tenim en l'ajuntament que ens facilita el treball per a poder comunicar el municipi, els masos, les explotacions i les carreteres.

El primer que fem és cridar a totes les persones dels masos habitats per saber si estan bé, si tenen alguna necessitat i, segons la resposta, es va més prompte a un mas o a un altre, i després a les explotacions també ramaderes, que ara, amb les previsions tan exactes que tenim, fa que estiguen més preparats amb els aliments per al ramat.

Ací sí que voldria també afegir que els masovers estan tan acostumats a estes inclemències i que mai se'ls ajudava, i no vos podeu imaginar l'agraïment que sempre tenen estes persones quan arriba allí la maquinària per a poder solucionar-los els problemes.

També utilitzem un canal que tenim d'informació municipal i les xarxes socials on anem a explicar la situació de les vies d'accés al municipi.
I també, mentre fem açò, intentem donar accés principalment a una zona per a l'arribada de vehicles de treball als carrers principals i als serveis bàsics, com són la SAMU, el centre de salut, la residència de majors i centre de dia, l'heliport, els centres educatius i l'església.
Després es continua també per ordre de prioritats, com són els carrers, els comerços i el veïnat que tinga també alguna urgència.

I respecte als danys econòmics patits en el municipi he de dir que han sigut molts en el veïnat, en cases, explotacions i tallers, que van demanar recolzament a l'ajuntament per a gestionar aquestes ajudes, que ascendeixen a la quantitat de 392.
000 euros, dels quals tinc constància que molts els va arribar ajuda per part del ministeri, però també he de dir que molts dels danys no estan contemplats ací econòmicament perquè van ser les assegurances les que es van fer càrrec i no van demanar subvenció a cap administració.
Com a exemple els posaré dos empreses de Vilafranca grans, que són la serreria Hijos de Ramón Herrero o Marie Claire i alguna explotació ramadera.

I quan els danys municipals en vies públiques, edificis, camins, murs, instal·lacions i sanejament, la valoració que van fer va ser de 284.
000 euros.
D'aquests danys valorats vam demanar una subvenció al ministeri per la quantitat de 92.
170,40 euros i, d'aquesta subvenció, se'ns va assignar per la subvenció de l'aura del ministeri quasi un 50 %, que van ser 45.
149,09 euros.
La Diputació de Castelló també ens va assignar 6.
000 euros per a fer front a despeses de maquinària i personal contractat per aquells treballs.
També a més disposem d'un conveni per a la contractació d'autònoms per a la conducció d'una màquina llevaneus.
I a la Generalitat Valenciana vam demanar la quantitat total dels danys que teníem, que eren 284.
000 euros, i d'ells ens va arribar l'ajuda de la reparació de dos camins molt importants, com són l'accés al repetidor, on estan totes les instal·lacions de televisió, les antenes telefòniques, el 112, que es va realitzar amb formigó perquè havia quedat intransitable, i també d'un reasfaltat a explotacions ramaderes i masos on viuen famílies, i un repàs de pistes i camins d'accés a explotacions.
Aquesta intervenció es va fer mitjançant l'Agència Valenciana de Seguretat i Emergències i es va executar per la Conselleria d'Agricultura.
I exactament el seu pressupost, no sé quan va ser, però aproximadament podria dir que pot ser d'uns 137.
000 euros.
I respecte a la subvenció de la Generalitat ens van requerir documentació i estem un poc a l'espera si se'ns assignarà a la millor alguna cosa més.
Però sí que he de dir que a l'ajuntament estem molt, molt contents en tota l'ajuda que la Generalitat ens està concedint fins ara.

I respecte a les despeses municipals, són difícils de valorar donat que el personal del que disposem en les brigades doncs també treballa moltes hores i hores, doncs, palejant carrers, repartint sal, i també vam contractar molta maquinària externa, més a banda tots els edificis que no ens han entrat dins de les subvencions que els hem reparat amb fons propis i que molts d'eixos ixen després d'haver passat temps.

Bé, espere que els haja pogut ajudar la meua explicació per poder entendre l'organització que tenim front a un temporal de neu.

I per acabar els diré algunes qüestions que penso que sí que es podrien millorar, com és invertir en més maquinària per a fer més ràpida la neteja de la neu, continuar com estan fent vostés amb les línies d'ajudes que estan donant.
També pot ser que n'hi hagueren a la millor més brigades forestals per a després dels temporals que tot el mont públic quedara net d'eixa brossa trencada del pes de la neu i que pot facilitar incendis i que, després, pues esta brossa també es pot aprofitar.
I continuar també, com ara fa la Diputació, perquè les carreteres queden comunicades amb altres províncies més ràpidament.
També és important la coordinació amb la Guàrdia Civil de Trànsit perquè quan la gent ve a vore'ns després d'una gran nevada, no faça que s'interrompa la neteja de les vies.

I això és tot el que els puc dir amb el temps de la meua intervenció.

I moltes gràcies per la seua invitació i estic a la seua disposició.

El senyor vicepresident:

Moltíssimes gràcies, senyora Colom.
Ha sigut vosté molt precisa en l'administració del temps.
Moltes gràcies.

Bé, ara començarem, per part dels grups parlamentaris… En primer lloc, per part d'Unides Podem, la senyora Blanes.

Quan vullga.

La senyora Blanes León:

Gràcies, president.

Bé, moltíssimes gràcies, senyora Colom.
La veritat és que passem de les platges a l'interior i jo crec que això és el que ens dona la visió de com és el nostre territori, com és el País Valencià, i, evidentment, són situacions molt diferents.
I, clar, la seua problemàtica no ve pel fort onatge, evidentment, sinó per eixes grans nevades que vam poder vore i encara que estic segura que vostés estan ja acostumats en gran part a este tipus de temporals i no es sorprenen, com quan neva que cauen quatre volves a la vora de la costa, sinó que estan totalment preparats.

Vosté ha dit que ja tenen eixe protocol propi, a més, dels plans d'emergència.
Jo crec que eixos plans, evidentment, són fonamentals per a tindre unes formes d'actuar i eixa maquinària de coordinació que, pel que diu, sí que van funcionar i que entenen que són suficients.
No sé si pensa que es pot millorar en alguna cosa.
Sí que ha dit en el tema d'inversions en maquinària, sempre, com passa a tots els llocs al mateix temps, doncs, el problema és que igual no arriben com ens agradaria de ràpid a cobrir totes les necessitats.

Després, ha parlat també vosté de les brigades forestals.
D'ahí sí que m'agradaria preguntar-li com es va actuar, si ja va ser netejada tota la massa forestal, tota la matèria forestal que en el seu moment va caure, si va ser ràpid i com ho van gestionar.
Perquè sí que ens han explicat, en altres municipis que han vingut, que ahí hi van haver prou dificultats.
I és vore si en el seu municipi i la seua comarca es va actuar de manera ràpida i eficient.

I poc més, perquè la veritat és que ens ha explicat jo crec que molt clarament quina va ser la seua situació.
I bé, doncs, agrair-li, com no?
, la seua assistència a la comissió.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora Blanes.

És el torn del grup Vox Comunidad Valenciana.

El senyor Pascual Pérez:

Sí, muchas gracias, señor presidente.

Señora Colom, muchísimas gracias por su comparecencia hoy aquí, en esta comisión especial de estudio.

Me ha gustado mucho su intervención y su descripción tan pormenorizada del plan de emergencias que ustedes tienen, que tienen registrado, según leo aquí, desde 2012, aprobado desde 2012.
Entiendo que lo tienen actualizado y que están muy contentos con él, lógicamente, a raíz de sus de sus palabras, y que ha actuado correctamente.
Por eso, quería centrarme ya más con el aspecto de las ayudas.

Usted ha comentado una serie de daños privados en viviendas, en explotaciones ganaderas; y ha comentado, pues, sí, que han recibido ayudas, tal.
Pero quería saber si han recibido ustedes, por parte del ayuntamiento, alguna queja de algún vecino diciendo si las habían solicitado, si se las habían denegado, si las habían aceptado o no las han recibido.

Y, en ese mismo aspecto, quería preguntarle también sobre los daños públicos que usted comentaba.
Ha comentado que han tenido daños por valor de 248.
000 euros, que habían solicitado unos noventa y dos mil al ministerio, que les habían aceptado la mitad, el 50 %, 45.
000, pero quería preguntarle cuántos han recibido de esas cuantías, si los 45.
000, si la totalidad de las solicitadas y aceptadas, porque hay otros municipios en los que, después de dos años, aún no habían recibido prácticamente nada.
Entonces, quería que nos lo especificase.

Y quería preguntarle… Y han solicitado también la misma cuantía a la Generalitat, por los 284.
000 euros.
Bien, quería que me concretase si eso es así, si han pedido…, han solicitado ayudas por lo mismo en los dos sitios, si son complementarias o son incompatibles entre ellas, si lo sabe.

Y luego también, con respecto al…, que nos habla un poquito más, ya que ustedes son de interior, sobre el tema de la gestión forestal que tiene su localidad, de quién es titularidad, quién tiene que realizar el mantenimiento y cuáles son las limitaciones o deficiencias que usted ha detectado.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Gràcies, senyor Pascual.

És el torn del grup Ciudadanos.
Senyora Peris, quan vullga.

La senyora Peris Navarro:

Gràcies, president.

Bé, benvinguda, senyora Colom, ací, a la casa de tots els valencians.

L'objectiu que volem en esta comissió és en què podem millorar.
Jo veig que vosté ho ha explicat genial, però jo pense que l'excel·lència mai la tenim, no?
És a dir, hauríem de vore, i que esta comissió servira o tinguera la utilitat de fer eixa política útil, en què podem ajudar, sobretot perquè vosté representa un municipi que ha segut epicentre, justetament, del temporal, on els deixa aïllats, incomunicats.
Aleshores, a banda de tot el que vosté ens ha explicat, bé, pel que jo he llegit també en premsa, vaig vore en els mitjans i tal, més de cent efectius de la UME… Vull dir, aleshores, quines mesures, a més, és a dir, si haguérem afrontar un altre temporal, en què podríem millorar, això seria fonamental que ens parlara d'eixes mesures.

Després, un tema que a mi m'agrada que, com alcaldessa segur que ho està fent, no?
, en eixe municipalisme que fem, doncs, per exemple, el fet puntual de l'empresa Marie Claire que, conseqüència… va ser fet temporal, però, bé, se li caigué tot el sostre i tal.
Quan han hagut de demanar, igual que unes altres empreses que vosté ha anomenat… Com a alcaldessa, quan s'ha reunit amb ells, ¿li han transmés alguna dificultat a l'hora de gestionar algun tipus de subvenció o a l'hora de…?
És a dir, quines dificultats i, naturalment, si li han fet algunes propostes, no?
Sobretot pensem perquè, bé, Marie Claire, deu mesos abans, havia plantejat un ERO i tal.
Vull dir, que vosté que estarà en contacte, doncs, què diuen també les empreses privades respecte de les ajudes i el funcionament.

El tema del transport.
Vull dir, si ja és complex en estos municipis, què passa quan tenim este temporal?
És a dir, on pràcticament sols se podia usar el vehicle amb cadenes, què passa amb el transport públic?
Com s'ha fet per a dur la gent als centres de salut, als hospitals més propers?
És a dir, quines alternatives se planteja o que creu que hem de millorar.

Així com masies i explotacions ramaderes, que també les tenen molt disperses.
Aleshores, bé, jo vaig llegir que tardaren vore una setmana.
Si això un temps de resposta normal, si creu que podia millorar i com.

I, després -acabe en seguida, president; un poquet-, les plaques de gel.
Vosté parla d'eixe pla de prevenció, de condicionament.
Doncs, bé, què és el que creu que també deuríem fer?

I, per últim, el que vosté ha dit, que benestar social era imprescindible.
¿Creu vosté que necessiten més suport de la Generalitat Valenciana o alguna ajuda concreta o alguna línia d'actuació?

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Gràcies, senyora Peris.

Ara és el torn del grup Compromís.
La senyora Bachero, quan vullga, té la paraula.

La senyora Bachero Traver:

Gràcies, president.

Moltes gràcies, senyora Colom, i benvinguda a aquesta casa.

Bé, després de la seua exposició, he de dir que me sent molt identificada, crec que compartim prou totes les conseqüències que patim quan ve un temporal als nostres pobles.

I, bé, jo sí que volia un poquet que ens explicara, en eixe pla d'emergències que vosté diu, que també entenc que entra i se mescla amb el pla d'emergències de la Generalitat, pel tema de les infraestructures principals, en la CV-15, quan la netegen i tal, sí que hi ha hagut prou problemes d'acumulació de neu en una zona concreta i que s'havia estat parlant d'instal·lar ahí barreres amb la Generalitat.
Si podia especificar un poc com estan eixos tràmits, perquè sé que era un problema que tenien en el poble i que vosté també estava intentant solucionar.

Després, respecte a pistes i camins, quant a la resposta de la Generalitat, si ha pogut també accedir a estes pistes i camins o si, en aquest cas, ha sigut…, o siga, el mateix ajuntament té llevaneus o disposa de tractors, alguna maquinària pròpia o mancomunada.

Després, a curt termini, doncs, tots tenim prou clar que l'emergència és així.
Però, per a poder pal·liar també els efectes a llarg i mitjà termini, ¿pensa vosté que podríem fer, des d'esta institució o d'este govern central, on vosté considere, alguna intervenció que els puga ajudar?

Respecte als danys forestals pròpiament dits, d'arborat i tal, que no ha parlat massa, per si també saber com ha sigut, si ha tingut també moltes conseqüències i les actuacions posteriors.

Ha parlat vosté d'eixes brigades forestals per a després dels temporals, entenc jo, unes brigades com d'emergència, que estigueren disposades per a qualsevol municipi, que veig que és un poquet…, si pot explicar un poquet més aquesta idea.

I, per últim, simplement, això, agrair-li la seua intervenció i benvinguda a esta casa.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Gràcies, senyora Bachero.

És el torn del Grup Parlamentari Popular.

Quan vullga, senyor Castelló.

El senyor Castelló Sáez:

Muchas gracias, presidente.

Bienvenida, alcaldesa, a su casa.

Vemos que Vilafranca, aunque está preparada para todo, no se priva ni de tener ciclones por allí dando vueltas y que ustedes, pues, todo se lo llevan por delante, no se les lleva a ustedes; y eso es importante, que tengan sus planes y que las cosas funcionen bien.
Ya digo que, si en Vilafranca no lo tienen bien esto, apaga y vámonos.

Mire, no nos ha quedado claro, respecto a los daños que tenían, que los ha cifrado en 248.
000 euros.
Ha dicho que el estado les había reconocido, he creído entender, 45.
000 euros -si no es así, acláremelo-, pero queríamos saber si se los han pagado todos o no se los han pagado.
Queríamos saber si, de esos 248.
000 euros, ha pagado algo la Generalitat; nos ha dicho que sí que les pagó 6.
000 euros la diputación.
Que me aclare sus conceptos, por favor.

Voy a ir simplemente al tema de los daños -porque el gasto veo que lo tienen absolutamente controlado, caiga lo que caiga del cielo- y que nos diga, de esos daños que tuvieron: pues, mira, doscientos mil son caminos y cincuenta mil son de no sé qué y diez mil son de no sé qué…, que nos particularice, más o menos, para saber en los municipios de interior dónde se generan realmente los daños más costosos.
Ya no se ha dicho cuáles son sus prioridades y, como no podemos de otra forma, los vamos a compartir, pero sí que nos desglose esos daños por porcentaje: pues, mira, prácticamente la mitad es no sé qué.

Y queríamos saber también cuál es su presupuesto anual para saber el roto en sus cuentas que les genera el asumir estos daños, porque algún alcalde de la zona de Els Ports también nos dijo que había un problema en cuanto a los daños que aparecían posteriormente a cuando hacías la relación, cuando ya se va a la nieve y cuando han pasado tres meses, etcétera.
Si usted ha sufrido también ese tipo de cuestiones.

Y también si han tenido una afectación importante a su masa forestal y si se han realizado algunas actuaciones concretas en ese ámbito.

Gracias, presidente.

El senyor vicepresident:

Gràcies, senyor Castelló.

I, per a concloure les intervencions de les seues senyories, el grup Socialista.
Té la paraula el senyor Gil.

Quan vullga.

El senyor Gil García:

Moltíssimes gràcies, senyor president.

Senyora Colom, benvinguda.

Moltes gràcies per la seua explicació.
I creem, el nostre grup parlamentari, que era fonamental que ajuntaments, com el de vosté, com el del vostre poble, se feren presents a aquesta comissió perquè, ho hem dit diverses vegades, a l'ideari col·lectiu, a l'imaginari col·lectiu, quan parlem de temporals, sempre fixem l'objectiu i la mirada a les costes, quan realment a l'interior també hi ha un altre tipus de temporal i no menys greu que el de la costa.
Un exemple va ser en gener de 2020, quan vosté sap que vam tindre la gosadia d'anar a visitar-los i vore, in situ, quina era la magnitud d'aquella nevada.
I volíem que posara en valor quina és la reacció del seu poble, el seu poble com a paradigma de poble d'interior, és el més poblat de tota aquella contornada.

I també voldria que si ens poguera fer…, sé que no és competència del seu municipi, però sí que coneix o té coneixement de com altres pobles del voltant han pogut també aprofitar-se, si és que ha segut així, dels efectius que van destinar en principi a Vilafranca, perquè crec recordar que Ares del Maestrat va viure exactament el mateix que Vilafranca i crec que van compartir mitjans, efectius.

Per tant, era posar en valor quins són els seus plans -ja els ha explicat- i que crec que deuria aquesta comissió assolir-los perquè fora exemple d'altres municipis que viuen en similitud, tant geogràfica com de condicions climatològiques.

Per a mi, per la nostra part, tornar-li a agrair la seua presència, que haguera acceptat la nostra invitació i moltes gràcies per la seua exposició.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor Gil.

I, ara, és el temps, senyora Colom, de nou d'intentar respondre a les qüestions plantejades.

La senyora alcaldessa-presidenta de l'Ajuntament de Vilafranca:

Quant al grup Podem, la senyora Blanes sí que havia comentat el que més un poquet li preocupava del tema de les brigades forestals, perquè la veritat és que és impossible netejar tot el mont públic.
Tenim molta massa forestal.
Però sí que és veritat que des de Labora també ixen estes brigades forestals de l'Emerge, de les quals també es fa ús quan passen estes coses, encara que siga després de…, a toro pasado, com diríem, de la nevada, perquè costa que es lleve i si és veritat que el que volia comentar-los és que si que cau la brossa, eixa brossa pot facilitar els incendis que comentava, però després eixa brossa també és reutilitzable, perquè inclús els mateixos veïns del poble…, tu deixes la brossa al costat del camí i la podem reutilitzar per a les seues estufes de llenya o la poden agarrar, i també sempre és una cosa que és inclús…, si els deixàrem també a la millor poder treballar dins del mont públic a la millor als treballadors de l'ajuntament, ja que és una cosa que és complicada de fer també per temes de permisos i que no sempre hi han circumstàncies que puguen deixar… que es puga tallar-la per part de les alertes i tal la llenya o la brossa del mont, sí que se disposen d'estes brigades Emerge.

I també ho diré, que crec que també ho havia comentat el senyor Castelló, crec que també ho havia comentat allò de la massa forestal.
Ara també han eixit unes altres ajudes, que han eixit esta setmana passada o l'anterior, de l'agència Avant, en la qual també van a donar-los ajudes per a poder tindre estes brigades.
Açò, com ho he sabut ara fa poquet temps, no m'havia pogut comentar-los-ho.

Respecte als plans d'emergències i les ajudes en vivendes que ha comentat des del grup Vox, les ajudes a les vivendes sí que és veritat que sí que els han arribat per part del ministeri un percentatge que no sé exactament quin és, perquè nosaltres sí que vam ajudar a gestionar eixes ajudes, però tampoc no…, després els hem dit als veïns… Jo entenc que si no els haguera arribat res, hagueren vingut a l'ajuntament a dir-nos que si sabíem alguna cosa i sí que és veritat que els han arribat diners.

I respecte a si els 284.
000 euros són els que vam demanar… Bé, els 280.
000 euros són els que vam demanar des de l'ajuntament.
Des de l'ajuntament, sí.
Eixos són les 280.
000 euros que vam demanar des de l'ajuntament.

I després que també em comentaven si havien arribat també més ajudes d'eixos 280.
000 euros que comentaven també.
Vam demanar els noranta i alguns mil euros al ministeri, i d'eixos noranta mil euros sí que mos van arribar els 45, i eixos 45 se'ns han pagat íntegres.
Crec que falta un 5 % del percentatge, però se'ns han pagat íntegres els 45.
000 euros.
Els altres sí que hem fet front l'ajuntament.

Respecte també a les mesures que es podrien utilitzar de més en el cas que ha comentat la senyora Peris, jo crec que sí que a la millor tot el tema dels nuclis antics, que a vegades sí que…, les carreteres, els masos, les explotacions es netegen ràpid, doncs un nucli antic com també, per exemple, comentava el senyor Gil costa de netejar.
Per exemple, el tema de l'UME va ser important i va ser de molta ajuda perquè al haver-hi tants efectius…, vaja, personals sí que és veritat que es va palejar també el nostre municipi, el municipi d'Ares i també es va anar a Morella i a diferents municipis que van estar molt més afectats.
Perquè això, si no es veu, no es creu, com ha comentat el senyor Gil, que és qüestió de vore-ho, perquè és important que es coneguen eixes grans nevades.

Respecte al transport públic.
Nosaltres per al que és el transport públic en el que seria el municipi sí que comptem d'un vehicle adaptat propi.
Però sí que és veritat que, com els comentava, el tema de la SAMU és un tema que és important que tinguem eixa SAMU i si les carreteres estan netes, quan hi ha emergències, es pot anar en la SAMU perfectament.

I respecte al públic, sí que tenia una empresa, Hicid, que sí que ve tots els dies.
El problema que tenim és que per a agarrar l'autobús a Vilafranca has de matinar molt.
Has d'alçar-te a les sis del matí, perquè a les sis i mitja ix l'autobús per a poder arribar fins a Castelló, fent les diferents parades que es fan fins arribar al que és la capital.

I quant a benestar social, sempre està bé que es puga comptar amb estos mitjans.
Nosaltres sí que és veritat que des de la Mancomunitat els Ports ens gestionen estos mitjans dels serveis socials i sempre està de més poder tindre molt més recolzament, perquè és molt important que els serveis socials estiguen en tots els municipis i que, a poder ser, en els (inintel·ligible) … xicotets com es van rondant, que nosaltres tenim la treballadora social que a la millor va rondant els municipis, sí que seria important que un treballador social tinguera cada ajuntament.

Respecte al pla d'emergències, com ha dit també la senyora Bachero, sí que tenim el pla d'emergències, també com ha dit diputat, que es va actualitzar en 2012.
Sí que es nota que estem en contacte amb els tècnics.
Justament ací en esta casa, quan hem d'actualitzar-lo, ell mateix ens crida i ens diu: «Ei, que açò podríem millorar-ho i tal».

Per exemple, ara amb el canvi d'alcaldies, amb el canvi de personal…, perquè és un pla d'emergències, però també és una agenda, perquè eixa agenda és la important també a l'hora de cridar els mitjans i les persones, a l'igual que l'agenda o pla que tenim en l'ajuntament, que eixe sí que és de «mira, en tal mas viu tal, qual, està habitat, no està habitat» i se'ls crida per a poder fer eixes gestions.

I respecte als ventisquers, sí que hem estat en contacte amb carreteres, amb manteniment de carreteres i sí que és veritat que la viabilitat de poder ficar estes tanques per a la neu no l'acabem de tindre massa clara després de les explicacions que podem tindre per part de carreteres, ja que el ficar estes tanques comporta expropiacions de terrenys, comporta temps i tampoc no ens assegura que el vent vaja cap a un costat o cap a l'altre i que Puga donar-nos eixa facilitat.

Però sí que he de dir que estos dos últims anys en això sí que s'ha donat molt bona resposta per part de la conselleria i de carreteres, perquè sí que ens han portat unes màquines, que ja estan en Vilafranca, quan ja se fa la previsió del temporal, que estes màquines fan que… destrossen el ventisquer.
Nosaltres podem arribar a tindre ventisquers de huit i nou metres, els quals són els que impedixen que es puga transitar en la CV-15, com comentava Belén.

Després també tenim un conveni amb la diputació, que este conveni de la diputació per a poder portar nosaltres la màquina llevaneus fa que també puguen entrar en els municipis, com dia el senyor Gil, com Ares, el qual és un lloc que si no entres directament dins, tampoc no podries donar eixe accés a eixe municipi.

I quant als danys forestals, després havia comentat vosté, senyor Castelló, allò del tema econòmic… per a explicar-li si el pressupost….
Però ¿em comenta el pressupost municipal o el pressupost…?
El municipal.
Són uns dos milions dos-cents.
Dos milions dos-cents.
Sí, més o menys són uns dos milions dos-cents el que tenim de pressupost.

I respecte…, què més m'ha comentat vosté?
Sí, allò de l'aura, que ho havia comentat, sí que se'ls ha pagat això íntegre i la Generalitat sí que ha fet este esforç per part de l'agència de seguretat i emergències i eixes pistes que havien d'arreglar-se…, quant a l'ajuda que vam demanar econòmica per a reparació d'edificis en eixe aspecte estem també a l'espera també d'un requeriment que se'ls va fer, que és possible que a la millor ens arribe alguna ajuda més.
Però sí que és veritat que ens han fet estes dos pistes, més les reparacions d'alguns dels camins que teníem molt deteriorats i que han fet que això haja millorat eixe entorn a l'hora de poder circular per allí.

I no sé si vos ho he pogut contestar tot, els he pogut contestar tot i moltes gràcies per haver-me convidat.

El senyor vicepresident:

Moltíssimes gràcies, senyora Colom, alcaldessa-presidenta de l'Ajuntament de Vilafranca.
Moltíssimes gràcies per la seua intervenció i sap que pot enviar la documentació que considere oportuna a aquesta comissió.

Anem a fer una xicoteta pausa per a acomiadar la senyora alcaldessa i també perquè tenim una altra visita de la Comissió de Festes de Castelló, que volen fer-se una foto ací en l'hemicicle.
Ens han demanat des de protocol si podia ser i aprofitant este canvi, que anem molt de temps, farem una xicoteta parada i farem també el canvi de presidència.

Moltes gràcies.

(Se suspén durant uns minuts)

(Ocupa la presidència la vicepresidenta de la comissió, senyora Sandra Martín Pérez)

La senyora presidenta:

Señorías, retomamos el pleno, después de este breve receso en el que hemos recibido a las representantes de las fiestas de Castellón.

Ahora, a continuación, siguiendo con nuestras comparecencias, recibimos aquí en el hemiciclo, en nuestra comisión, al ilustre alcalde del Ayuntamiento de Dénia, señor Vicent Grimalt, que ha venido a comparecer hoy, que aprovechamos para darle la bienvenida y darle las gracias por venir a esta comisión a ayudarnos a trabajar un poco sobre el tema que nos ocupa.

Como ya le habrán explicado, tiene a continuación usted, dispone de ocho minutos para poder realizar su intervención; y, a continuación, los grupos parlamentarios dispondrán cada de dos minutos para realizarle unas preguntas o alguna consideración; y, por último, cerrará usted el turno de intervenciones con doce minutos para poder contestar.

Así que, sin más, señor alcalde, cuando usted quiera, dispone de ocho minutos.

Compareixença de l'alcalde-president de l'Ajuntament de Dénia, senyor Vicent Grimalt Boronat

El senyor alcalde-president de l'Ajuntament de Dénia:

Bé, moltes gràcies.

Bon dia.

Gràcies per convidar-nos a poder explicar la situació, les lamentables situacions que portem sofrint durant esta legislatura, que la veritat entre DANA, Glòria, i després el covid, doncs, està sent un poc molt normal.

Bé, referent als dos grans temporals que vam tindre en el 2019, al setembre de 2019, amb la DANA, i al gener del 2020 amb el temporal Glòria… En el cas de Dénia, en concret, la primera, la DANA, és cert que no ens va afectar el que és la línia marítima, sinó que va ser desgraciadament per un tornado que vam tindre i que ens va fer molt de mal en algunes instal·lacions municipals, inclús de la Generalitat, com és el CdT, en l'edifici del CdT, que, tant estructuralment com interiorment, quant al material, va tindre una repercussió molt, molt important; el poliesportiu de Dénia, el que tenim en la zona…, propet del CdT, el va destruir totalment, va destruir tot el sostre i les instal·lacions d'interior.
Però el que realment més mal va fer va ser després, a gener, el temporal Glòria; ahí sí que vam tindre molta afecció a la primera línia de costa.
Dénia té aproximadament 20 quilòmetres de costa, i tant el que són propietats privades com en tot el que és la línia de platja, tant en la part nord com en la part sud de la costa de Dénia, va ser tremend el mal que va fer en tot tipus d'instal·lacions, tant d'instal·lacions de platges com instal·lacions de mobiliari urbà de tota la zona esta, i, lamentablement, en moltes propietats privades que al final el temporal les va afectar moltíssim.

Quant al que és en el tema urbà, digam, en les platges urbanes que tenim, doncs, tant passejos com la quantitat de posidònia que vam tindre, tot el que va desfer doncs va ser, la veritat, molt, molt important.

Jo, quant a ajudes, la resposta que vam tindre per part de la Generalitat, inclús per part del govern central, en la DANA automàticament al dia següent vam tindre la visita del conseller Arcadi, va estar visitant els mals que havia fet; i, després, quant al temporal Glòria, en un primer moment va estar la consellera de justícia, Gabriela Bravo, i el vicepresident aleshores del Govern d'Espanya, Pablo Iglesias, també vam estar visitant i mirant, torne a dir, sobretot el que és la línia de platja i les propietats privades que va afectar moltíssim.

Quant a despeses que va ocasionar a l'Ajuntament de Dénia, doncs, bé, el càlcul que nosaltres vam fer i el que vam presentar en tots els estaments estava en 999.
000 euros, que, la veritat, per a un municipi que eminentment vivint del turisme i que la platja és una cosa essencial per la qual venen els turistes a les nostres costes, posar-la després en funcionament i recuperar tot el que s'havia desfet doncs la veritat és que va ser molt, molt, molt complicat.

Però, en resum, són els dos grans temporals que hem tingut últimament i que esperem que, bé, desgraciadament, a través del canvi climàtic i tot el que està sofrint, cada vegada ens donen més, però en estos dos l'afecció va ser tremenda.

Si voleu preguntar perquè, no sé, a nivell… Dades concretes quant als materials, doncs, bé, podríem estar explicant partida per partida en què els va afectar però crec que seria massa dades per a explicar-les ara aquí així, en poc temps.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyor Grimalt.

A continuación, per part de los parlamentarios, intervendrán ahora en su turno la representante del Grup Parlamentario Unides Podem, por dos minutos.

Señora Blanes, cuando usted quiera.

La senyora Blanes León:

Gràcies, presidenta.

Senyor Grimalt, moltíssimes gràcies.

Crec que ha posat sobre la taula un tema que crec recordar que encara no havia eixit ací, i és la quantitat de posidònia que vosté ha dit que va arribar a les costes.
I és cert que és -pense- un dels problemes que solen tindre també, i crec que fins ara no havia eixit aquest tema.

Per tant, no sé si podia explicar-nos un poc més quin tractament es dona, quines repercussions té sobre la costa, la dificultat o no de poder-ho retirar, sabem que també això després, doncs, provoca una putrefacció, un malestar i uns olors que afecten evidentment a les zones de platja, i, sobretot, doncs, a zones turístiques que han de recuperar-se per a donar-li l'ús turístic que tenen les seues platges.

I, després, també, bé, ha parlat d'aquests dos efectes, aquests dos temporals, que són els més importants que han patit fins ara, però és cert també, i tots els que coneixem un poquet la zona sabem que quan el Montgó es carrega, no?
, a una banda o a l'altra, les inundacions són importants també en els seus municipis.
També, després, crec que el senyor Chulvi d'açò podrà parlar de l'experiència, perquè són zones en què, evidentment, les inundacions són importants.

No sé si podria contar-nos una mica més quines són les actuacions que poden fer o quina necessitat tindrien per a evitar també aquestes conseqüències dels temporals que patixen i que tal vegada no són tan forts, però sí que porten, són inclús més freqüents i que porten també les dificultats i els inconvenients a la població.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Blanes.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Vox, tiene la palabra el ilustre diputado Miguel Pascual.
Por dos minutos, señoría, cuando usted quiera.

El senyor Pascual Pérez:

Muchas gracias, señora presidenta.

Señor Grimalt, muchas gracias por su comparecencia hoy aquí, en esta comisión especial de estudio.

Quería empezar a preguntarle sobre costas, porque usted, como bien sabe, como alcalde, sabe que a lo largo de las últimas décadas pues las playas del sur, situadas al sur del puerto de Valencia han sufrido una regresión a lo largo de estas décadas.
Y quería preguntarle sobre si conoce usted la estrategia para la protección de la costa del sur del Puerto de Valencia que fue aprobada por el ministerio en el año 2015.
Quería preguntarle sobre si lo conoce, sobre si sabe usted cuál es el grado de ejecución del mismo.

Porque, de ahí mi segunda parte, porque su municipio está especialmente afectado, y así nos han dado traslado a diferentes grupos parlamentarios los vecinos de la zona, con respecto a los deslindes o la arbitrariedad de los deslindes por parte de la dirección de Costas, que afecta, como digo, especialmente uno de los municipios es el suyo.
Quería que hiciese una valoración del mismo.

Y también que nos hablase un poco de cuál es la valoración y cuáles son las actuaciones que han llevado desde su ayuntamiento con respecto a la modificación que tiene previsto hacer el ministerio con respecto al reglamento, en el que usted sabe que antes de la modificación pues si pasaba a ser límite de dominio público, era cuando el límite de las olas, del máximo alcance de las olas en cinco borrascas, en cinco actuaciones de este tipo en cinco años se cambiaba el límite de dominio público.
Ahora lo quieren hacer que solamente con una borrasca se pueda modificar.
Entonces, quería preguntarle también sobre la afectación de este cambio del reglamento en su municipio y si desde su ayuntamiento han tomado alguna medida o alguna iniciativa.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Pascual.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Ciudadanos, tiene la palabra diputada Mamen Peris.
Cuando quiera, señoría.

La senyora Peris Navarro:

Bon dia, senyor Grimalt.

Benvingut a la casa de tots, ací, al parlament valencià, agrair la seua presència.
I, bé, en esta comissió al final el que volem és millorar, en què podem millorar i quines propostes podem fer també des del parlament valencià.

Jo m'agafe en primer lloc a unes declaracions que quan tot el temporal Glòria, (inintel·ligible) … i després Filomena la gent, veïns d'ahí, dien que no havien vist això mai, que era un poc salvatge, i dien: «Hemos abusado un poquito quitando muchas dunas y metiendo las viviendas encima del mar».
Jo li volia fer la pregunta de si vosté compartix eixa reflexió.
S'ha abusat?
I, en eixe cas, si vostés han fet eixa reflexió com a representants de tot el municipi, quina seria la solució?

Saber també des del ministeri de transició ecològica es va prometre a la província d'Alacant 1,5 milions per a regenerar tot açò.
Si li ha arribat alguna quantitat?

La platja de les Deveses de Dénia.
Bé, coneixem que l'estudi ambiental ha caducat i, per tant, el transportar l'arena des de la platja de Cullera doncs pràcticament han de tornar a començar, és a dir, podríem estar parlant a la millor de no arribar abans d'estiu de 2023.
Quin pla d'actuació?
Quina solució podrien donar als veïns de Deveses per a durant eixe suport que van a haver fet davant possibles envits efectivament de la mar?

En e camí del Llavador i de la Bota s'ha proposat alguna mesura per a solucionar el tall que normalment es fa en estos dos vials.

Després la platja de la Marineta Cassiana al final té un mur natural.
Vosté creu que eixa és una bona solució?
És a dir, que va a absorbir la força de les ones i seria també eixa aposta que hauríem de fer?

I després, bé, últimament l'Ajuntament de Dénia ha firmat recentment una declaració institucional on valora altres alternatives a la regressió de les platges.
En concret parlen vostés de la modificació de la Llei de costes perquè obligue els responsables dels embassaments a restituir el flux del sediments pluvials.
Quina acollida ha tingut eixa proposta que vosté ha liderat des de l'Ajuntament de Dénia?

Moltíssimes gràcies.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Peris.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Compromís, tiene la palabra el ilustre diputado Juan Ponce.
Cuando quiera, señoría.

El senyor Ponce Guardiola:

Moltes gràcies, senyora presidenta.

Moltes gràcies, senyor Grimalt, per la seua compareixença hui ací, és molt important recollir totes les impressions dels municipis afectats pels forts temporals, perquè hem d'aprendre i recomanar mesures que al final seran el resultat d'aquesta comissió.

En eixe sentit, vosté ha fet referència que han tingut molts danys, tant a nivell de propietat privada, que era el que estava comentat a la millor la companya, que eren propietats que a la millor no haurien d'estar tan a prop del mar, com en passeig marítim i també en terra de posidònia, no sé si tant per l'afecció dels residus, de les restes de posidònia a la platja, com també a les pròpies praderies de posidònia com ecosistema, que està en prou bones condicions en el seu voltant.

I en eixe sentit volia preguntar-li si tenen referències al respecte dels danys produïts en la posidònia, en les praderies, si s'han regenerat adequadament, s'ha fet algun tipus d'actuació per a afavorir eixa regeneració.
I també si s'han d'utilitzat els residus de la posidònia en alguna mesura per a regenerar el que són les dunes, perquè també hi ha experiències en eixe sentit en alguns llocs del nostre litoral.

Ha estat abans el tinent d'alcalde de l'Ajuntament de València dient que han comprovat ja, després de dècades de treball, en l'Oficina Tècnica Devesa-Albufera, que les platges de menys de cinquanta metres d'amplària tenen molt poqueta viabilitat, sobretot poqueta resiliència respecte als forts temporals.
Si pot il·lustrar també d'alguna manera este tema en el litoral de Dénia.

I bé, per acabar dir-li que és molt important tota la informació que puguen vostés aportar, tenen temps per a fer-ho, perquè al final des d'ací han d'eixir recomanacions per a dècades respecte al que s'ha de fer en el nostre territori.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Ponce.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Popular, tiene la palabra la ilustre diputada Elisa Díaz.
Cuando quiera, señoría.

La senyora Díaz González:

Gracias, presidenta.

Y muchísimas gracias, alcalde.

Ha hablado de las ayudas y ha dicho: «Vinieron a visitarnos».
El valor de los daños y las ayudas recibidas ¿me podría concretar qué ayudas ha recibido Denia, si solicitó dichas ayudas, por qué cuantía se solicitaron y qué han recibido?

Por otro lado, no sé si sabe que estos días, supongo que sí, desde el ministerio se han estado haciendo mediciones por la zona, mediciones para concretar el dominio público marítimo-terrestre.
Me gustaría saber si sabe algo al respecto y qué piensa al respecto.

Mire, aquí, usted supongo que conoce este cartel, en la playa de les Deveses, que dice: «No está usted en un paseo marítimo, esta zona es de tránsito y emergencia, costeada y reconstruida por cada uno de los vecinos debido a la no ejecución de la regeneración de la playa.
Regeneración ya.
Playa Deveses».

Sé también que hace poco en el ayuntamiento aprobaron una moción en consenso, a iniciativa del PP primero, pero al final fue consensuada, en la que sí que apoyan esa regeneración y protección de las playas de Denia, que sí que apoyan las alegaciones presentadas por los vecinos y que dicen, de hecho, que el Reglamento que se está modificando de la Ley de costas que tenga en cuenta esas alegaciones que están haciendo los vecinos, que también dice que se lleven a cabo todas las actuaciones necesarias para que todo el litoral presente un aspecto, unas condiciones adecuadas para dar respuesta al motor económico más importante de Denia, que es el turismo, y sobre todo también de protección, como ha dicho usted, ya no son sólo viviendas que, por favor, me gustaría saber si estamos hablando de viviendas legales o si son ilegales, porque, claro, aquí se dice también muchas veces que ha habido una invasión; bueno, estamos hablando de viviendas que cumplen o cumplieron con toda la normativa vigente en el momento que se llevaron a cabo.

Y por mi parte nada más.
Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Díaz.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Socialista, tiene la palabra la ilustre diputada Rosa Mustafá.
Cuando quiera, señoría.

La senyora Mustafá Ávila:

Gràcies, presidenta.

Gràcies, senyor Grimalt.
Em costarà parlar-li de vosté al meu alcalde, que, a més de ser el meu alcalde, és company i amic.
Gràcies per la seua intervenció.
Gràcies també per contar detalladament el que va passar, que a mi m'afecta personalment, perquè és al costat de ma casa i també a la meua segona casa, que és el CdT per raons laborals.

Jo volia preguntar-li que incidira un poc, a banda dels efectes del canvi climàtic, que són evidents, però van més espaiet, per què també existix eixa degradació de la costa deniera en la zona de les Deveses, que ha comentat també la companya del Partit Popular.
Quines causes creu vosté que han portat a la situació que hi ha ara mateix en aquella zona?
I si pensa vosté que hi hauria alguna solució ràpida o més o menys ràpida per a eixe problema que tenim?
Si té alguna proposta des de l'Ajuntament de Dénia que puga aportar?

Gràcies.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Mustafá.

A continuación, señor Grimalt, dispone usted de doce minutos para poder contestar a las preguntas.
Tiene la palabra cuando quiera.

El senyor alcalde-president de l'Ajuntament de Dénia:

Moltes gràcies.

Bé, en general han hagut moltes preguntes que van en el mateix sentit, i vaig a contestar-les en general.

A vore, començant pel tractament de la posidònia.
Bé, la posidònia per sort a la costa nostra, tant la costa de Dénia, el que és sobretot al sud de la desembocadura del riu Racons, ahí, per sort, torne a dir, tenim unes praderies de posidònia molt importants, que en general es conserven en molt bon estat, i d'això hi han estudis i això està més que demostrat per tot el que s'ha fet.
I açò al final per a nosaltres és un actiu per a les nostres platges i les nostres costes que eixa posidònia continue i que el benefici que ens dóna a tots és impressionant.

Però és cert que nosaltres a l'any arrepleguem milers i milers de tones de posidònia, però milers i milers de tones, que el que es fa és durant de l'estiu, en temporada alta, a partir de juny, eixa posidònia es trasllada a uns depòsits on es diposita, es lleva de les platges; però el sí que portem ja molts anys fent és que quan ve la temporada baixa, a partir del mes d'octubre, gran part d'eixa posidònia es torna a portar a les platges de Dènia, en algunes sobretot on més regressió ha hagut, i es queda com unes dunes de posidònia en primera línia que el que evita és que quan vénen els temporals, els temporals normals, un temporal com el Glòria o com el Filomena ja li pots posar les barreres que vullgues que li dóna exactament igual, però quan vénen els temporals normals frenen moltíssim la regressió de la mar.
Val?
Eixe el tractament que estava donant-se.

Estem treballant ara mateixa en la recuperació d'una costum de fa molts anys, que era que la gent que té animals, ramats d'ovelles, de cabres, de vaques i cavalls sobretot s'emporten eixa posidònia perquè pareix ser que el llit que es fa en les quadres d'estos animals és molt, molt beneficiós per a ells.
Això està recuperant-se altra vegada i estem treballant en eixe projecte.

I també estem treballant, que Costes ens va autoritzar al final un projecte pilot, que és fer dunes artificials, no en primera línia com fem en la temporada baixa per a frenar els temporals, sinó el que fa és que es fa una zanja en l'arena, s'ompli de posidònia, després es torna a tirar l'arena damunt i després es planten plantes autòctones per a assegurar esta duna.
Això ja en portem una que està acabada pràcticament i la nostra intenció és continuar treballant, amb el permís de Costes, evidentment, per a evitar eixa degradació contínuament que ha hagut de les dunes, que al cap i a la fi és el que ha frenat històricament que la mar arribara tant al que són les propietats privades.

Bé, quant al tema de les inundacions, és cert, Dénia és una zona amb moltes hectàrees del casc urbà de Dénia que són inundables.
Desgraciadament, en èpoques passades -que ja, per sort, no està ocorrent-, s'ha construït en eixes zones.
I, evidentment, doncs, construïxen en eixes zones, deixen d'absorbir l'aigua de les pluges i, sobretot, les que baixen de la zona del Montgó i ha provocat en moltes ocasions inundacions.
Però a Dénia hi ha hagut inundacions, doncs, des de la del 1957, que va haver-hi a València, tres dies després va ser a Dénia i va ser devastadora.
Però sí que és cert que es van fer un tipus d'actuacions de canalitzacions en la part sud, en la part més pròxima al Montgó, que, des que estan eixes canalitzacions, no ha tornat a haver-hi ninguna inundació important en el casc urbà, sobretot en la part més baixa, que inclús es diu Saladar i es diu Saladar perquè històricament la mar arribava allí dins.
Però, bé, això la veritat és que s'ha solucionat en gran part.

I, després, l'altra part important és que nosaltres estem ara mateix ja en l'última fase del nostre pla estructural i, per recomanacions, pel Patricova, per tot el que té a vore amb confederació, totes les instruccions, és que hi ha moltes hectàrees que s'han desclassificat i passen a ser zona inundable i, per tant, ahí no es podrà construir.
Això…, hem arribat tard en molts punts, però pensem que encara hem arribat a hora de poder estes zones salvar-les per a evitar possibles inundacions.

Quant a la regeneració de les platges, és cert que portem molts anys, el ministeri té…, inclús està aprovat i està en els pressupostos generals de l'estat, crec que són al voltant de trenta-cinc milions d'euros per a la regeneració de la part nord de les platges de Dénia i la platja de Marineta Cassiana.
Hi ha dos projectes que són dels separats: un és d'al voltant de catorze milions, que és la regeneració de la platja de les Deveses, que és la que més regressió ha tingut en els últims anys.
Eixe projecte, el projecte està aprovat, el projecte ja té la declaració d'impacte ambiental.
L'altre no arriba a tancar a la fase de resolució de la declaració d'impacte ambiental, però sabem que està molt avançat; el que ocorre és que, com s'ha tardat tant a poder redactar els projectes, al final, la declaració d'impacte ambiental per a l'extracció de l'arena de la mina de Cova Negra, que es una mina que està al voltant de Cullera, va caducar i ara mateix estan en l'elaboració d'eixa nova declaració.
Quan això estiga, torne a dir, el que és Deveses, el projecte d'obra de terra està aprovat, està ja, creem…, no sé, crec que estava en licitació ara mateix i esperant a tindre l'altra part de la declaració de l'extracció de l'arena.

És cert, quant a les vivendes de primera línia, és cert que, desgraciadament, en els anys huitanta i noranta, es van fer massa -no se n'hauria d'haver fet cap- edificacions molt prop de la costa, molt prop de la línia de mar.
Jo sempre tinc…, tinc una fotografia que em va passar un home, que no es veu bé, perquè és una fotografia és dels anys trenta, un home que té encara una vivenda en la zona de Deveses; és una fotografia en què les cases que hi ha aquí darrere -és que està mal, perquè és una fotografia d'una fotografia dels anys trenta, ampliada; perd molta qualitat-…, les cases que hi ha a primera línia són les mateixes que hi havia en els anys trenta que les que hi ha ara.
En esta fotografia, que es veu que hi ha una duna davant de les cases, hi havia més de cent metres fins arribar a la voreta de la mar.
Ara mateix, la mar la tenen dins de casa.
Estes vivendes, jo sempre ho defensaré… Estes vivendes no es van fer dins ni de la servitud de pas ni res del que és el domini públic marítim, val?
Es va fer on es tocava fer-se, el que passa és que, en este cas, sí que la mar s'ha clavat dins de les cases d'ells i no és perquè hagen afectat.
És cert que després se n'han fet algunes massa prop.

El canvi climàtic és una cosa que està ahí.
El canvi climàtic no podem negar-lo, però tot el que està passant ara en estes regressions no ve donat pel canvi climàtic, ve donat perquè durant massa anys s'han fet obres, s'han fet coses que no s'havien d'haver fet, com prolongació d'esculleres, ampliacions de ports, que, al final, ha sigut el que ha desviat totes les corrents marines i ha modificat la dinàmica litoral.

Jo tinc un estudi, que ja fa temps que el tenim i que en ell estem treballant, i és sobre l'afecció, com molt bé heu comentat, de l'arena que no arriba, els residus d'arena que no arriben dels rius a la mar.
En la conca del Xúquer, la capacitat inicial dels pantans és sobre tres mil tres-cents hectòmetres cúbics.
Es calcula que en l'any 2025, 293 hectòmetres cúbics no existiran perquè estaran aterrats d'eixa arena.
En el 2050, el càlcul que hi ha és de 419 hectòmetres.
Això vol dir que… I ja, si parlem de la conca de l'Ebre, ja és brutal.
Açò el que vol dir és que en la conca del Xúquer hi ha vore sixanta represes que estan evitant que tots eixos residus arriben a la mar.
Això és una cosa que a nivell…, no està ocorrent només a la costa de la Comunitat Valenciana ni el Mediterrani, sinó en tot l'estat espanyol.
Cal tindre en compte que Espanya és el país d'Europa que més represes té, en té al voltant de mil dos-centes.
El 90 % d'eixe material en suspensió queda atrapat en els pantans.
S'hauria d'estudiar com s'ha d'actuar perquè, d'alguna manera, es puga tornar poc a poc, anar alliberant tots eixos sòlids que es queden a la banda de dins de les preses.
Això el que està comportant… i la primera prova evident és la regressió que està tenint el delta de l'Ebre, i no és perquè s'haja construït a primera línia del delta de l'Ebre, és perquè simplement no està aportant el riu, l'Ebre, en este cas, no està aportant al seu delta la quantitat de residus que abans aportava.
I cada vegada això va més, independentment que les preses, a banda que cada volta plou menys, cal tindre en compte que les preses cada volta tenen més fang i van a tindre menys capacitat d'emmagatzemar aigua.
Per tant, que serà una cosa a estudiar, que serà una cosa molt complicada, però que és una cosa que està afectant molt al litoral.
Si l'arena no arriba, hem de dedicar-nos a extraure arena de mines de dins de la mar per a tornar-la a portar, sabent que tard o prompte els temporals se la tornaran a endur.

Deveses és un problema molt greu.
Deveses és un problema que hui en dia la mar ja està dins de les cases, però torne a dir, el projecte està aprovat.
El que ocorre és que el que no es poden fer és projectes conforme s'han fet, i sobretot en la nostra costa, moltes proves, moltes provetes de quina actuació s'hauria de fer, quin tipus de barrera s'hauria de fer dins la mar, paral·lela, perpendicular a la platja.
Pensem que ja és el moment, que hui en dia amb la tecnologia que hi ha, ha arribat el moment que, quan es faça una actuació, se tinga la certesa que va a ser efectiva per a evitar estes regressions i per a evitar els danys que propietaris, que en tot el dret del món han comprat una vivenda, doncs, bé, que no es vegen algun moment sense la possibilitat de poder tindre-la o que se'ls expropie.

S'ha comentat el tema del deslinde.
Sí, ja saben que hi ha un projecte de deslinde molt necessari, molt necessari, però que no està tancat.
L'Ajuntament de Dénia, en este cas, presentarà les al·legacions que haja de presentar.
Estem contínuament en contacte amb els veïns.
El que no volem és que, evidentment, a ningú se li lleve allò que és seu, però tampoc podem permetre que continuen eixes propietats privades en sòl que, al final, és de domini públic.
Per tant, s'haurà d'arribar a un acord de com es compensen o com deixen de compensar-se, però sí que és cert que alguna mesura s'ha de prendre, no podem deixar-ho córrer.
I el deslinde, evidentment, on estava abans ara no va a poder continuar estant perquè ara ja està la mar dins d'eixe deslinde i això s'ha quedat baix l'aigua, d'alguna forma, diguem, no?
Nosaltres, ja he dit, estem preparant al·legacions, se presentaran al·legacions i inclús tenim una cita demanada amb la direcció general de costes, de Madrid, per a parlar del tema del deslinde i poder, anant junt amb els propietaris, allà on totalment siga legal ajudar-los a ells.
Evidentment, el que s'ha fet la casa on no tocava, doncs, bé, si li toca passar-li per dins de casa el que és el domini públic, doncs, ahí poc podrem fer.

Solucions ràpides no hi ha.
Nosaltres no som partidaris de solucions ràpides perquè, en estos casos, anar contra natura, al final, la mar sempre torna… Nosaltres diguem que la mar té les seues escriptures, passades pel registre de la propietat, i tard o prompte farà altra volta seu el que en el seu moment ho era.
Per tant, és un problema, és un problema greu, és un problema que entre tots s'ha de solucionar, però s'ha de solucionar basant-se, sobretot, en estudis, en estudis i en solucions que no siguen a curt termini; han de ser solucions a llarg termini perquè estem jugant i estem anant contra natura i la natura, al final, recupera tot el que és seu.

Pense que, més o menys, he contestat a totes les preguntes.

La senyora presidenta:

Muchísimas gracias, señor Grimalt, por haber comparecido hoy ante esta comisión y por haber compartido y haber puesto en nuestro conocimiento todo lo sucedido en su ayuntamiento y, evidentemente, haber colaborado a esta comisión de estudio.

A continuación, para despedir al señor Grimalt y recibir al siguiente compareciente, suspendemos la sesión durante un minuto.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

La senyora presidenta:

Señorías, retomamos la comisión con la comparecencia del alcalde-president de l'Ajuntament de Xàbia, don José Francisco Chulvi Español, que también es compañero nuestro de aquí de las Cortes.

Pero hoy comparece como alcalde, así como ya sabe de sobra, señor Chulvi, dispone de una primera intervención por ocho minutos.
Luego lo harán el resto de grupos parlamentarios.
Usted cerrará el turno de intervenciones con doce minutos para poder contestar.

Así que cuando quiera, y sin más, le doy el turno de palabra.
Cuando quiera, señor Chulvi.

Compareixença de l'alcalde-president de l'Ajuntament de Xàbia, senyor José Francisco Chulvi Español

El senyor alcalde-president de l'Ajuntament de Xàbia:

Moltes gràcies, presidenta.

És que, clar, em sent un poquet… La veritat és que moltíssimes gràcies per la invitació.
Em sent com si estiguera a casa.

Dir-los que vaig acompanyar la intervenció amb unes imatges perquè puguen anar també tenint constància de la dimensió i… res, i aniré comentant.
Vaig a començar ja.
Ahí aniran apareixent imatges que poden tindre…

Volia agrair a les Corts aquesta iniciativa i per a assumir que els episodis extrems són ja més que una possibilitat remota en el nostre clima mediterrani.

És important esta comissió per a promoure que les administracions reaccionem, a la vegada, cada major recurrència, tenint-los en compte a l'hora de planificar urbanísticament i analitzant des de la calma què podem fer perquè el nostre territori tinga una major resiliència.

També voldria agrair-los que escolten i deixen aportar als municipis que, desgraciadament, tenim prou experiència en aquesta mena de episodis climatològics extrems.
Xàbia és un d'ells.

Tenim unes condicions que ens fan molt vulnerables, tant als temporals marítims com a les pluges torrencials.
També, als incendis anomenats de nova generació per la nostra gran superfície…, d'interfície urbanoforestal.

Jo porte quasi ja onze anys d'alcalde i he viscut dos incendis molt greus en zones d'alta densitat d'edificació, tres inundacions, una nevada vora mar i dos grans temporals marítims amb afecció a infraestructures.
Experiències extremes, però cada vegada més habituals, en les quals la natura, amb tota la força, reclama els seus terrenys als qui poc a poc hem anat ocupant-los.
Episodis que ens han fet patir molt als que vetlen per la seguretat i que, al mateix temps, també ens han ensenyat que improbable no és el mateix que impossible.

A Xàbia tenim al voltant de vint-i-cinc quilòmetres de costa, amb punts especialment sensibles com les platges urbanes de la Grava o l'Arenal i la cala Granadella en la qual desemboca un barranc.
Un barranc que fins a 2017 s'utilitzava com a pàrquing i que, malgrat les crítiques d'usuaris i d'alguns partits, vam decidir clausurar al juny de 2017.
Dos mesos després, en ple agost, va quedar arrasat en tan sols tres hores per una pluja torrencial.

Les infraestructures públiques més altament exposades als temporals són el nostre port, sobretot l'escullera de Llevant, els passejos de la Caleta, l'Arenal o la Grava i l'avinguda Mediterrani que voreja el litoral conegut com el Primer Muntanyar.

Un altre punt sensible és la desembocadura del riu Gorgos, ja que l'experiència ens diu que solen coincidir els episodis de fortes pluges amb els temporals de llevant.
De fet, recentment hem hagut de reconstruir el pont d'aquesta desembocadura, danyat estructuralment per altres temporals.

Precisament, l'últim tram del Gorgos, el riu que recull la pluja d'una zona en la qual sol haver episodis molt intensos, com és l'interior del nord de la província d'Alacant i el nucli de l'Arenal, construït al costat d'un antic saladar -hi han edificacions que han afectat els canals naturals d'evacuació-, són els nostres punts més inundables.

I en els últims anys ho hem pogut comprovar diverses vegades.
Especialment, complexa va ser la patida el Diumenge de Pasqua de 2019 quan en unes hores van caure al nostre poble 330 litres i centenars de persones i famílies amb xiquets van quedar atrapats als locals d'oci i restauració de la platja succeint-se les situacions de perill.
Tot l'Arenal va estar més de quatre dies amb carrers impracticables i desenes de cotxes atrapats.

Com comentava, cada vegada patim més fenòmens extrems i en qualsevol època de l'any.
Però també tenim alertes meteorològiques amb més anticipació i major precisió.

En el cas de la borrasca Gloria, va a ser especialment encertada.
El que en el nostre cas, i gràcies als esforços que vam fer en matèria de prevenció, va ajudar a reduir moltíssim els danys materials, ja que no registraren ferits de gravetat ni víctimes.

Al llarg de la setmana, els avisos sobre la virulència d'aquesta borrasca semblaven molt clars i coincidents.

I ara vaig a relatar-los un poc vam actuar.
Davant allò preocupant de les previsions, el primer que vaig fer va ser anul·lar el viatge que tenia previst, perquè eixa setmana anava a celebrar-se Fitur a Madrid i em vaig quedar per si calia coordinar l'acció municipal.

El divendres 17 de gener, dos dies abans de la borrasca Gloria, a les 11:30 el Centre de Coordinació d'Emergències va emetre una avís especial pel temporal que s'esperava.
Eixe mateix matí vaig reunir les regidories de serveis i seguretat ciutadana i vam acordar alçar un dic de contenció a la platja de l'Arenal -havia funcionat en anteriors episodis- i suspendre les festes de Sant Antoni.
També vam activar una campanya informativa, tant en els canals de l'ajuntament, xarxes socials i web, avisant de les previsions i amb els habituals consells de prevenció front temporals de vent, de mar i pluja.

Paral·lelament, es van fer documents específics per a enviar-los als més exposats, als restaurants i comerciants dels passejos marítims, als qui vam demanar que tancaren a partir del diumenge i retiraren del passeig el seu mobiliari de taules, cadires o pèrgoles.
També els vam insistir que protegiren els grans finestrals.
La majoria ens va fer cas i va ser determinant per a no quedar arrasats.

A nivell administratiu, vaig signar un expedient decretant l'emergència de les actuacions necessàries per a evitar danys i garantir la seguretat i salubritat al municipi, ordenant l'execució dels treballs necessaris i adjudicant-los a empreses capacitades i autoritzant la despesa necessària per a fer-los front.

El dissabte 18 de gener va ser un dia de preparació.
Les pales i tractors van treballar intensament tot el dia per a fer el dic de contenció a la platja de l'Arenal; les brigades municipals van deixar a punt totes les tanques per a tallar el vial necessari, i les xarxes socials de l'ajuntament van mantenir actualitzacions sobre la previsió meteorològica i van llançar consells i recomanacions, entre elles, una molt important, no aparcar cotxes en la franja litoral.

El diumenge 19 de gener pel matí era un dia de primavera pràcticament.
La mar era un llac.
És sorprenent.
Pel matí vam reunir al Cecopal -el nostre òrgan de coordinació en l'àmbit local-, en el qual participen, a més de les regidories de serveis i seguretat ciutadana, Guàrdia Civil, policia local, protecció civil, Creu Roja o Voluntaris Balcón al Mar, l'empresa municipal d'aigües, el personal del departament de comunicació i un expert local en meteorologia.

Què vam analitzar en eixa reunió?
Les últimes actualitzacions dels avisos; vam fer recompte del personal i voluntariat; confirmar els recursos materials propis disponibles i els contactes amb empreses locals amb pales, tractors, bombes d'aigua i altres maquinàries; es van repassar els punts on s'havien deixat les tanques per tallar vials i punts especialment conflictius, com l'escullera o els passejos marítims; vam actualitzar els contractes…, els contactes -perdó- per a desallotjaments en càmpings especialment i els hotels de primera línia; es va deixar clar qui estaria coordinat amb els altres municipis de la conca del riu per a veure l'evolució del riu Gorgos, qui tallaria els camins que creuen el seu llit, qui avisaria als residents en les zones per on habitualment es desborda, on s'instal·laria i qui prepararia l'alberg d'emergència en cas de ser necessari.

En definitiva, vam deixar protocolaritzades i assignades les accions que després de diverses experiències sabem que són adequades a cada situació.

El Cecopal també va acordar suspendre preventivament per al dilluns 21 les classes en els centres educatius del municipi i les activitats esportives i culturals en instal·lacions públiques.

Les previsions es van complir al minut i el diumenge per la vesprada va començar l'empitjorament del temps.
A les vint-i-dos hores del diumenge ja s'havien atés unes quaranta incidències per arbres o cartells caiguts.
Vam haver d'obligar a tancar dos negocis de la platja.
La mar anava empitjorant i va ser sobre les quatre de la matinada quan va sobrepassar el dic de contenció i va començar a inundar el passeig de l'Arenal.
Dins de les circumstàncies, va ser positiu que les pitjors hores de la borrasca foren de matinada quan la gran majoria de la població està a les seues cases.

A partir de les set i mitja del dilluns 20 de gener va haver-hi actualitzacions constants en les xarxes socials de l'ajuntament sobre incidències i recomanacions de seguretat.

Voldria ressaltar la importància… Després tallaré uns minuts…, després.
És que voldria ressaltar la importància que hem comprovat que té la comunicació oficial en aquest tipus d'emergències.
Quan la població necessita agarrar-se a fonts que li oferisquen credibilitat, publicacions de servei públic que informen de les incidències o consells sense sensacionalisme, ni dades sense contrastar.

El nostre perfil de Facebook compta amb més de setze mil seguidors i per això centralitzen en ell les actualitzacions de les emergències.
Tot el món deu compartir eixes publicacions.
Al llarg del Glòria es van fer actualitzacions periòdiques, aconsellant a les persones com actuar i avisant de totes les incidències que afectaven la seguretat, que no van ser poques.

Va acabar tallada tota la franja marítima des del port fins a la Cala Blanca.
En el port pesquer i esportiu es van viure moments complicats quan els propietaris tractaven de protegir les seues embarcacions.

Al llarg del matí va arribar a solapar-se el gran temporal marítim i de vent amb un desbordament puntual del riu Gorgos i altres incidències que van posar en risc la seguretat, com la caiguda del rellotge del campanar de l'església de Sant Bertomeu en la plaça del poble.

En total, segons el balanç policial, es van atendre més de dos-cents avisos entre les 15:25 hores del diumenge 19 fins al matí del dimarts 21, la gran majoria entre diumenge i dilluns.

Mobilitzar vam mobilitzar 64 agents de policia, 15 voluntaris de protecció civil el diumenge, 26 el dilluns, 12 voluntaris del cos de Balcón al Mar i 20 efectius de Creu Roja.

Dir que durant l'emergència ens vam sentir molt acompanyats, tant per la Generalitat com pel Govern d'Espanya.
Vam tindre contacte telefònic constant, inclús vam rebre la visita a les zones afectades de diversos càrrecs públics.

Com bé sabeu, l'alçada de les ones i força de la mar van ser de rècord i van quedar afectats tots els passejos marítims; alguns, amb el paviment completament arrasat -anireu veient-ho en les imatges-, com el de la Caleta; altres, com el de l'Arenal, amb danys estructurals, i uns altres, amb danys de menor calat, com els de la Marina Espanyola i la Grava.
També va haver-hi danys en l'avinguda Mediterrani, impracticable i repleta de pedres, canyes i altres arrossegaments.

A nivell d'infraestructures públiques, també vam tindre danys, com, per exemple, una sala d'exposicions que es diu la Casa del Cable.

Quan les condicions de la mar ho va permetre, a penes vint-i-quatres hores després del punt màxim temporal, vam començar amb els treballs de neteja, avaluació de danys i recuperació de la seguretat.

La prioritat va ser garantir la seguretat a les persones en les zones públiques i deixar en les millors condicions els espais on hi ha activitat econòmica.

Puc dir-los que… un poc, per a resumir, perquè porte massa coses… Bé, la realitat és que Gloria va arribar diumenge 19 a migdia i se'n va anar dimarts 21, per la vesprada; el divendres, setanta dos hores després, a Xàbia tot estava net i transitable, els negocis estaven en disposició de fer-ho, van poder reobrir amb seguretat i amb més ànims en vore que l'entorn públic es recuperava.

Una volta passat eixa primera fase, van començar en reparacions de paviments i murs, sobretot pensant que la Setmana Santa ja venia ahí, encara que ens vam trobar amb una altra qüestió: va vindre la pandèmia, no va vindre la Setmana Santa, va vindre la pandèmia que va complicar molt també alguns tràmits en les reparacions més grosses que havien de traure licitacions, contractacions, etcètera, etcètera.

Quant als danys que van patir a nivell privat, la majoria d'afectats van ser negocis i, per tant, tenien assegurances.
A nivell d'habitatges, els danys van ser molt limitats.

En total, les despeses -i vaig acabant i disculpen- van ser al voltant d'uns tres-cents huitanta-cinc mil euros; d'ells, cent quaranta-cinc mil van ser en actuacions urgents; despeses i hores extraordinàries del personal i altres, dos-cents quaranta mil, corresponen a la reparació més important que va ser la dels danys del passeig del tenista David Ferrer a l'Arenal.

Bé, vam demanar també la declaració de zona greument afectada per inundació, i, bé, vaig a acabar este relat, que espere que siga una experiència d'utilitat, sobretot perquè vegen com es viu des d'un ajuntament una situació d'este tipus, i aprofite per a demanar una reflexió del que pense que han de ser les accions prioritàries de l'administració per fer front a les emergències que porta i portarà el canvi climàtic que ja estem vivint.
No hem de mirar cap a un altre lloc, assumim que anem a patir-les, centrem-nos en la prevenció i en preparar-nos amb tots els mitjans que pugam per millorar la seguretat de les persones i els béns, per a enfortir la nostra capacitat de resposta.

Nosaltres, com a poble, ja ho estem fent, però no podem fer-ho sols, els governs autonòmics i centrals són els que han de liderar també eixe canvi més profund.
Cal fer les estratègies de protecció del litoral tenint-nos en compte als que estem en primera línia, actualitzar els mecanismes perquè els ajuntaments puguem ser més àgils i per facilitar-nos les coses als que tingam capacitat econòmica per a resoldre-ho per nosaltres mateixos, i canviar el plantejament de les ajudes.
Jo trobe que les ajudes han de ser per a qui realment les necessita i també, però, sobretot que siguen fàcilment accessibles i dimensionades al que s'ha perdut.

Bé, moltíssimes gràcies per l'atenció, disculpen per haver-me excedit però tenia moltes ganes de contar-los com es viu una emergència en el poble i el que poden patir.

Gràcies i disculpen.

La senyora presidenta:

Muchas gracias, señor Chulvi.

Está más que disculpado.
Es necesario saber la opinión y, desde luego, de los alcaldes es de los que más tenemos directamente el conocimiento de lo que ha sucedido en esos pueblos y de esto va esta comisión, perfectamente.

Ahora, a continuación, por parte de los grupos parlamentarios, tiene la palabra la diputada, la ilustre diputada Estefanía Blanes, de Unides Podem.

Cuando quiera, señoría.

La senyora Blanes León:

Gràcies, presidenta.

Moltíssimes gràcies, senyor Chulvi.

Jo, què li he de dir?
Sap que soc una enamorada del seu poble perquè el conec, el conec perfectament, i, sobretot, el gaudisc.

He de dir-li, inclús, que eixe divendres de Pasqua de 2019 el vaig poder viure en primera persona i sabem -ja li ho comentava abans a l'alcalde de Dénia-; sabem l'efecte que té el cap, el Montgó, i que quan allí plou, doncs, plou de deveres.

I, per tant, bé, doncs és una de les conseqüències també, parlem dels temporals marítims, però, vosté ho ha dit, les inundacions són també una cosa important que patixen, i els incendis, una cosa que tampoc havia eixit tal vegada fins ara, però jo recorde també l'incendi a la Granadella, tots els estius, no?
, tremolem quan sentim passar els helicòpters.
I, per tant, també, per les característiques d'eixa massa forestal que tenen, que no és una costa simplement, bé, com en altres zones de platja i poc més, sinó que allí tenen les zones boscoses.
Per tant, jo crec que tenen unes característiques importants.

També és cert que tenen altres zones, no sé si podria parlar un poc sobre allò, bé, tenen moltes cales, evidentment, i també n'hi ha zones que patixen el tema dels despreniments; zones com, per exemple, l'Ambolo, que ja fa molts anys que està inaccessible precisament per açò.
De quina manera es pot o es deu actuar o no cal actuar sobre elles, simplement cal restringir l'accés per a evitar accidents?

I també m'agradaria que ens parlara un poc, perquè jo sí que he vist, evidentment, un canvi a la costa, que és el tema de les actuacions que han fet en tota la zona entre el port i el parador, que s'ha recuperat, s'ha renaturalitzat, que parlàvem també de tant en tant en esta comissió, tota aquella zona, i quins beneficis pot tindre, doncs s'han llevat totes les zones d'aparcament, tota la grava, i s'ha renaturalitzat eixa zona.

Per tant, jo crec que eixes actuacions, si ja han pogut vore si té algun efecte positiu, entenc que sí, per a per a poder frenar les conseqüències.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Blanes.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Vox, tiene la palabra ilustre diputado Miguel Pascual.

Cuando quieras.

El senyor Pascual Pérez:

Muchas gracias, señora presidenta.

Señor Chulvi, bienvenido, de nuevo.

Quería comenzar preguntándole, porque usted ha estado exponiendo aquí toda la serie de medidas, actuaciones, esa previsión a lo largo de los días previos a la borrasca, toda esa planificación que ustedes han hecho desde el ayuntamiento, también con Cecopal, pero, claro, todo eso vendría un poquito dado si desde su municipio tuviesen un plan municipal de emergencias, que, según me consta, no lo tienen ustedes aprobado, pues no está en la web de la conselleria, cuando tiene la obligación.

Entonces, lleva usted, según ha comentado, once años al frente del ayuntamiento, sería algo para verlo, igual también tienen, como usted ha comentado, que sufren inundaciones cada cierto tiempo, tampoco lo tienen, o el plan de actuación municipal en cuestión sísmica tienen la obligatoriedad de tenerlo y tampoco lo tienen registrado en la Generalitat.

Por eso, me refiero que las actuaciones puede ser la planificación que estuviese bien, que no digo que no, pero sí está el plan, pues, al menos, que esté reflejado en el mismo porque, ¡vamos!
, ya se ha demostrado aquí que siempre que hay un plan es beneficioso para el municipio y para sus ciudadanos.

Quería también preguntarle sobre si se ha recuperado toda la normalidad y la actividad económica de la localidad, y si, por lo que al final siempre hemos estado preguntando a los alcaldes, cuántas ayudas han solicitado, cuántas ayudas les han sido aceptadas, y, sobre todo, cuántas ayudas han recibido y por lo menos el plazo también conocerlo, porque si tardan dos años en recibir ayudas urgentes cuando han sido consideradas zonas catastróficas, esas ayudas pues llegan tarde o muy tarde.

También me gustaría que hiciese, ya que usted tiene el río Gorgos que pasa por su localidad, que nos dijese cuál es la comunicación y el trato que tienen ustedes con la Confederación Hidrográfica del Júcar.

Y nada más, agradecerle su comparecencia.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Pascual.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Ciudadanos tiene la palabra la ilustre diputada Mamen Peris.

Cuando quiera, señoría.

La senyora Peris Navarro:

Gracias presidenta.

Señor Chulvi, muchas gracias, y muy ilustrativo este power point que nos ha traído.

Mi primera pregunta es que, por parte de Puertos de la Generalitat, y en cuanto a los detalles de las reparaciones de los daños en la costa y el relleno del tramo litoral que engulló el mar con el fuerte oleaje en enero de 2020, se anunciaba que estarían acabados para el verano el 2022.
¿En qué situación se encuentran las obras?

Segunda cosa.
Como alcalde nos decía que se estaba planteando, respecto a la casa del Cable y la tarima de madera de Cala Blanca, se plantea en un momento si realmente había que repararlas o dar una nueva solución.
Pues, ¿cuáles han sido esas opciones en este punto?

El ministerio de transición ecológica anunció una inversión de 1,5 millones para la provincia de Alicante.
¿Qué ha sido de esta previsión y, en concreto, qué parte le correspondió a Xàbia?
El alcalde de Dénia no nos lo ha querido contestar o no ha podido, esperemos que el alcalde de Xàbia sí.

Después, respecto a la tromba caída, como usted reflejaba en el tema del Arenal de Jávea, alcalde, usted salió en los medios para anunciar que había varias alternativas técnicas.
Me gustaría conocer cuáles son esas alternativas técnicas de que usted hablaba para resolver esos problemas de inundabilidad.

Después, me gustaría preguntarle si usted en algún momento ha barajado la opción, como sistema para esa resiliencia, la inundabilidad, el implementar sistemas de estanque de tormentas.
Si usted lo ha valorado, si lo ha tenido en consideración.

Después, también, respecto de todo esto, si usted valora que se debe implementar y empezar por ese proyecto, reutilización de aguas depuradas para riego agrícola y de jardines, si usted considera también, después de todas estas experiencias, si se debe de hacer.

Y, después, el tema del cauce del río Gorgos, como ha comentado, a mí pues me preocupan dos temas que he leído en prensa: el tema de las toallitas húmedas, que no solo pasa en Jávea, pero sí que fue muy llamativo este tema, y el tema de esa grasa de residuos que obtura la red de alcantarillado, esa polémica manta blanca que salía en medios de Xàbia, pues, cuáles son esos próximos pasos que, como alcalde, puede estar tomando.

Respecto a la regresión costera, qué acciones, también como alcalde, puede estar llevando o piensa llevar en la cala del Tangó o en la cala de Ambolo, y qué informes… Pues, bueno, usted hacía también declaración en medios que Xàbia pedirá unos informes para ver qué se puede hacer en estas calas.
Conocer un poco cómo está… y en esta línea.

Gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Peris.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Compromís, tiene la palabra la ilustre diputada Belén Bachero.

Cuando quiera, señoría, por dos minutos.

La senyora Bachero Traver:

Gràcies, presidenta.

Moltes gràcies, senyor Chulvi, per l'exposició que ha fet tan gràfica i l'explicació.

Bé, jo voldria, en primer lloc, vosté ha centrat molt la intervenció en eixes actuacions que són a curt termini, eixa resposta immediata davant l'emergència i que, com vosté ara ha dit, que estan en el seu pla d'emergències i és evident que és la primera resposta que ha de fer des del municipi.
Però, jo sí que voldria anar un poquet més enllà i que ens diguera les propostes o les solucions que vosté pensa que poden haver-hi a un mitjà i llarg termini, que seria com les demandes que el poble de Xàbia li fa a la resta d'institucions per a no anar sempre al que ens ha mostrat.

Si pensa que n'hi ha infraestructures, doncs, ací s'han esmentat per diferents alcaldes i representants de l'ajuntament que han anat passant, com poden ser els ports, com poden ser pantans que retenen els sediments d'alguns rius i que per això no arriben els sediments a la mar i també creen problemes en la regeneració de les arenes.
Totes estes infraestructures, que es van fer en una època en la que no es feia amb tanta cura com ara tot el tema de l'avaluació d'impacte ambiental, si vosté també pensa que li estan influint ara mateix i que n'hi han solucions.

Després, s'ha parlat ací també molt de com certes institucions, per així dir-ho suau, no empatitzen massa amb els ajuntaments.
I, en concret, sempre s'ha parlat de la Confederació Hidrogràfica i la Direcció General de Costes, vosté també ho ha patit en les seues carns, i si pensa que sí que podrien a la millor ajudar un poquet més als ajuntaments.

També s'ha parlat molt d'espigons o de malles per retindre l'arena, que sembla que són dues solucions, a la millor no a llarg termini però sí a un curt termini, que podem donar solució.
Però, bé, els espigons també hem vist que donen solució a alguns pobles, però altres ajuntaments ens han dit doncs que en el cas d'altres els fastidien.

I, després, per últim, i ja finalitzo, els projectes de renaturalització, que s'està parlant també molt en aquesta comissió, com barreres naturals dunars o altres tipus de projectes, així com les seues demandes concretes al govern central o autonòmic, com alcalde, o a les institucions que hem comentat, la Direcció General de Costes i la confederació.
Si ens pot concretar açò.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Bachero.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Popular, tiene la palabra la ilustre diputada Elisa Díaz.

Cuando quiera, señoría.

La senyora Díaz González:

Gracias, presidenta.

Muchas gracias, alcalde.

A ver, usted decía «todo a causa del cambio climático, la naturaleza reclama sus terrenos»; sin embargo, su compañero, el alcalde de Dénia, decía: «no nos engañemos, no es cuestión del cambio climático, es cuestión de muchas obras que se han hecho», sobre todo hablaba de pantanos que retienen un 90 % -decía- de sedimentos y que todos esos sedimentos que ahora se retienen por determinadas obras no llegan al mar.
A mí me consta que hay una queja generalizada en Jávea sobre los sedimentos que antes llegaban a las playas de Jávea y que actualmente no llegan, pues, teniendo, por ejemplo, la cala de Tangó (soroll de papers) este aspecto ahora mismo.
Claro, aquí ya no queda absolutamente nada.

Me gustaría saber si está efectuando ese estudio al que se comprometió usted a hacer sobre la regeneración de la cala del Tangó para modificar, en su caso, el proyecto que se va a llevar a cabo desde la conselleria, que no es de regeneración, sino de protección, pero ya la cala quedaría cerrada.
De hecho, ahora mismo está cerrada.

Me gustaría también saber si han pedido las ayudas, creo que han sido de unos cuatrocientos mil euros, en tiempo y forma.
Y cuál ha sido la contestación al respecto.

Luego me consta también que se ha presentado por parte del Grupo Popular en Jávea una moción, igual que en Denia.
En Denia sí que se llegó a un acuerdo, en Jávea salió adelante con la abstención del Partido Socialista, de usted.
Me gustaría saber con qué Compromís se queda.
Con el Compromís que en Cabanes dice que se proteja el pueblo marítimo de Torre la Sal, con el Compromís que pide espigones en Nules y en Moncofa o con el Compromís de Jávea que dice que los ciudadanos no tienen por qué pagar las casas de los ricos, de la gente que tiene dinero, que están en primera línea.
Porque, claro, es bastante diferente una situación de la otra.

Y me gustaría también saber si considera que esas casas no son sólo viviendas de hace más de cien años, como se referían al barrio de Triana o al paseo de David Ferrer.
Cree que, como dice Compromís, ahí se tiene que expropiar y por qué precio se tendría que expropiar, porque al final las expropiaciones también las pagamos entre todos.

Y al respecto a también decir que me gustaría saber qué piensa sobre la modificación del reglamento de la Ley de costas.

Gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Díaz.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Socialista, tiene la palabra el ilustre diputado Paco Gil.
Cuando quiera, señoría.

El senyor Gil García:

Moltes gràcies, senyora presidenta.

Moltes gràcies, senyor Chulvi, per la seua presència i per la seua intervenció.

Ací, quan se parla del tema de l'aportació dels sediments dels rius, perquè el seu poble és una qüestió paradigmàtica, perquè té un riu, un riu mediterrani, cinquanta-tres quilòmetres aproximadament, no té cap impediment per a dur eixos sediments a la mar, de fet en les imatges veiem eixa aigua tan tèrbola és perquè en suspensió porta eixos sediments.
I, clar, els efectes tampoc se noten massa de la teoria que eixes aportacions podrien afavorir les platges, sense dubte ho fan, però als fets em remet que està en regressió.

Dit açò, bé, jo crec que ha estat molt convenient la seua descripció de quina és la seua manera d'escometre de manera anticipada un temporal, unes condicions climatològiques absolutament adverses i amb rècords de pluja i d'intensitat i de més, i entenem que evidentment eixe pla d'emergències està, i em consta que des de fa molts anys, i ara està actualitzat a la normativa que marca la pròpia Generalitat.

Respecte a les infraestructures, doncs ja li hem preguntat en el darrer lloc, però sí que voldria insistir en el tema del port, el port nàutic que tenen vostés.
Primer, quines afectacions positives o negatives té sobre la població.
Després, com han afrontat l'adequació, si és que ho han fet, i realment quina és la seua visió, la importància de tindre eixa infraestructura en el seu municipi.

Res més, gràcies.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Gil.

A continuación, señor Chulvi, dispone usted de doce minutos, como muy bien sabe, para contestar a las preguntas.
Cuando quiera, señoría.

El senyor alcalde-president de l'Ajuntament de Xàbia:

Bé, moltíssimes gràcies per totes les qüestions que s'han plantejat, intentaré anar contestant.

Si de cas, un poc per començar pel final, sí que m'agradaria dir que gràcies als pressupostos que s'aproven en estes Corts s'ha fet una faena importantíssima en el port de Xàbia de substitució de pantalans que estaven molt perillosos, que afectaven les embarcacions.
Perquè la nostra escullera de llevant és com un trampolí, no és que pare el temporal, sinó que el convida, és una l'escullera feta en els anys cinquanta i, lògicament, doncs té unes característiques.
Per tant, la inversió que s'ha fet per part, que són 760.
000 euros, més la reparació d'un talús que degut a les pluges i al temporal es va derruir, estem parlant al voltant d'1.
700.
000 euros.
Eixes intervencions i inversions que s'han fet ahí per part de la conselleria ajuden molt a la seguretat d'un port que és un port xicotet, que és un port eminentment pesquer també, o siga, per a nosaltres és important que siga un port també que eixa part pesquera estiga ahí i eixa protecció necessària que s'ha de fer i s'ha de continuar fent, s'ha de continuar invertint en el port i especialment amb l'escullera de llevant perquè ja és una escullera que, entre cometes, no complix al cent per cent la seua utilitat.
Per tant, hem de continuar.
També és veritat que el club nàutic, dins de la concessió que té, ja està invertint i està fent també millores en les instal·lacions, i això suposarà una millora en la seguretat del port.
Jo trobe que això, això és important dir-ho.

Bé, m'agradaria dir, pel que s'ha comentat ací un poc en l'àmbit general, dir que nosaltres hem actualitzat el Pla territorial de municipal d'emergències adaptant-lo a la nova normativa autonòmica sectorial.
Hem aprovat el pla d'actuació front del risc d'inundacions i el pla municipal d'actuació front a incendis, també els tenim aprovats, que dona continuïtat al Pla local de prevenció d'incendis forestals, aprovat el 2020.
Hem aprovat els plans d'autoprotecció específics per a les cales del Portitxol i la Granadella.
Incorporem actuacions en matèria preventiva i mesures per a reduir els temps de reacció en cas de patir un incendi i protocols per a garantir la seguretat de les persones.
Hem dotat a la policia local de millors mitjans i vehicles, afavorint la seua formació en emergències.
De fet, ara, en estos dies, estan fent un curs de formació amb bombers.
Hem proporcionat al col·lectiu de protecció civil també tot el material i formació necessària, de fet es van convertir en un dels primers col·lectius de la Comunitat Valenciana en aconseguir l'acreditació oficial homologada de l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències, disposen de molt equipament de primer nivell.
I estem en tràmits també en el Consorci Provincial de Bombers, preparant un espai adequat perquè puguen estar en l'estiu en un retén fixe en el nostre poble per a reduir el temps de resposta enfront d'emergència.

Dir-los també que en Xàbia hem impulsat formació ciutadana adreçada a comunitats veïnals en àrees properes a zones inundables o amb masses forestals, perquè sàpiguen com reaccionar en casos d'emergència.

També hem ampliat el període de vigilància a les platges.
I, com bé dia la diputada de Podem, la senyora Blanes, hem prohibit aparcar al Primer Muntanyar, aprofitant la primera desescalada de la crisi sanitària vam voler guanyar espais per al vianant, vam decidir semipeatonalitzar eixa avinguda del Mediterrani, que lògicament és una qüestió que millora molt.
Ara mateixa anem a traure ja a licitació l'obra, tenim ja el projecte, no?
, per a millorar la conversió en zona peatonal d'esta avinguda del Mediterrani, que bordeja la mar.
I, per tant, és una qüestió també que lògicament millora eixe espai.

Bé, pel que comentava també la diputada Díaz respecte al tema de l'Arenal, respecte aquella pluja que va caure, o no sé si la senyora Peris també ho havia comentat, ja hem sol·licitat, mitjançant l'empresa pública municipal d'aigües que tenim, l'assessorament d'experts en matèria d'inundabilitat per a vore quines són les millors respostes que podem donar.
Jo no sé si la millor resposta és un tanc d'estos o el que siga, no ho sé, m'ho diran en este cas els experts.

Bé, després d'un poc anar, a vore si vaig repassant.
Bé, qüestions en què coincidixen alguns diputats i diputades.
Per exemple, la cala del Tangó, com la cala d'Ambolo, tenen qüestions molt particulars.
Per un costat, tenen despreniments, és una qüestió que la pròpia dinàmica de la muntanya fa i aleshores genera una situació de perill important, i nosaltres l'únic que podem fer és notificar a les administracions competents de les situacions i procedir al tancament, perquè el primer és la seguretat de les persones.

En el cas de la cala del Tangó, senyora Díaz, vosté ha comentat que si nosaltres havíem encomanat un estudi.
No és que l'ajuntament haja encomanat un estudi, sinó que és la conselleria la que ha dit que està fent un estudi per a determinar si es pot procedir a algunes mesures de regeneració d'eixa cala, o no, no ho sabem si es pot o no es pot fer.
Quan estiga l'informe, lògicament, serà conegut tant pels grups municipals com per qualsevol de vostés si també volgueren conèixer-ho, lògicament.

A la senyora Peris li he contestat.
El tema del saladar i de l'arenal és això, que l'empresa municipal d'aigües, Amjasa, ja té encomanat eixe estudi.

Després també havia preguntat per… Bé, nosaltres sempre hem tingut clar que sí que volem anar a una qüestió de tancar el Cicle Integral de l'Aigua i poder fer una reutilització de les aigües depurades, per a, lògicament, per a baldeig o per a una millora de la gestió i de l'eficiència de l'aigua.

El tema de la depuradora i en el tema de les tovalloletes jo trobe que és un problema no únicament i exclusivament de l'Ajuntament de Xàbia, sinó per desgràcia de molts ajuntaments, hem vist moltes imatges també ací, en l'Ajuntament de València, imatges d'estes que han eixit d'un monstruo de las toallitas.
La veritat és que és un problema important i que volem resoldre.
Lògicament, la primera solució ha de ser de conscienciació.
Jo també no sé si la informació és del tot correcta el que posa en eixos envasos d'eixes tovalloletes, perquè això de biodegradable jo tinc els meus dubtes que siguen biodegradables.
No sé que es perd, però, bé, a la vista està que molt biodegradables no són.
Per tant, deuríem pensar la comercialització d'eixos articles com es fa.
Això també hauríem de plantejar-ho.

I un poc, contestant-li també a la senyora Bachero, respecte quines qüestions nosaltres pensem que podrien ajudar a una millor gestió de tot el litoral.
Bé, jo puc dir-li que nosaltres estem en un procés ja molt avançat de revisió del pla general, en el qual hem desclassificat 10 milions de metres quadrats, 10 milions de metres quadrats que abans eren urbanitzables i que a dia de hui no ho són.
Eixa és una mesura important.

Jo trobe que altres mesures ajuden, com el Pativel o altres figures de protecció, Patricova, etcètera, etcètera, doncs poden ajudar a estar millor preparats davant emergències, que cada volta són més recurrents.

Vaig comentant un poc aixina, perquè coincidixen en moltes coses.
També comentava la senyora Díaz, i no sé si el senyor Pascual també, bé, no sé qui ho dia, com afectava determinat tipus de construcció o com havien canviat les dinàmiques del litoral.
Lògicament la construcció del port de Xàbia en els anys cinquanta també va fer que canviara la dinàmica del litoral, i poc a poc ha anat produint-se una regressió, la cala del Tangó és un exemple, la platja de la Grava és un altre, i estem veient també, també ho ha comentat el senyor Gil en el sentit que el nostre riu, el nostre riu és un riu que ve quan plou, quan no plou està sec, doncs, efectivament, sí que en determinat moment sí que es feia una aportació més de sediments, però que ara a la millor doncs sembla que costa més això o que el procés de regressió en el pas del temps ha augmentat i ara es nota més.
Però, bé, nosaltres, en 25 quilòmetres de costa, tenim pràcticament 500 metres d'arena, d'una platja d'arena, la resta és roca, és pedra.
Per tant, nosaltres parlar d'espigons o parlar d'això no és una cosa que ens hem plantejat mai.
La platja, la nostra platja d'arena, inclús forma una badia, vostés l'han vist ahí, no?
, hi ha la pròpia platja d'arena, esta que està aquí, ja ho veuen que està pràcticament més o menys protegida, té una protecció natural, podríem dir.
Per tant, ahí nosaltres no contemplem eixes qüestions, també ho deixaríem en mans més dels experts que en la nostra.

I respecte al tema de les ajudes, efectivament vam demanar les ajudes que s'havien articulat.
Jo trobe que és una qüestió que hem de fer una reflexió important, que és vore com hem d'actuar davant d'estes qüestions o quins canvis legislatius hem de promoure perquè des dels ajuntaments siga efectiu el tema de les ajudes, siga el més àgil possible, el més ràpid possible, però que tinguem un marc normatiu que ajude i que no complique, perquè moltes voltes ens trobem que el propi marc normatiu complica.

Efectivament, jo sé per què la pregunta de la senyora Díaz respecte si s'havia demanat en temps i forma.
Per a nosaltres sí que ho havien demanat en temps i forma, per a qui resolt no.
Per això estem en un recurs, nosaltres vam presentar un recurs perquè ahí s'havia de determinar si s'ha de demanar què determina el final del temporal Glòria, si quan acaba en el meu poble o quan es decreta el final del temporal Glòria.
Perquè el temporal Glòria va començar en el nord, jo ho he dit ací, en Xàbia el dia 21, més o menys, havia passat, però el temporal Glòria continuava i anava cap avall.
Qui determina, quan es determina el final de l'emergència?
Aleshores d'eixos dubtes ix que si es presenta un dia o es presenta un altre i si està presentat fora de termini o no està presentat fora de termini.
Bé, nosaltres, com altres ajuntaments, hem presentat recurs i estem a l'espera de la resolució d'eixe recurs.

Un poc en la reflexió esta que volia fer-los, i trobe que ací tenim l'obligació de treballar sobre això, és que, primer, quan passa una desgràcia d'este tipus, una emergència, un temporal, passa en una zona on conflueixen moltes competències.
Aquí ho estem veient: costes, ports, conselleria de medi ambient, perquè ahí tenim un parc natural, confederació hidrogràfica…

Per exemple, una obra d'emergència en la zona de la cala del Tangó no es va poder fer d'emergència perquè havíem d'esperar que hi haguera un informe… És a dir, que, clar, tot roda d'una manera que no juga a favor i hem, d'alguna manera, de plantejar mecanismes més àgils per a poder actuar davant de coses que són emergències.
Jo també dic, home, aquí tot el món vol tindre les competències, però les responsabilitats després, normalment, les tenim els qui estem a peu de carrer i els qui estem cada un en el nostre poble.
També la llei de contractes limita molt, condiciona molt les actuacions de les administracions, en este cas dels ajuntaments, i imaginen-se el que pot passar en els ajuntaments més menuts.

La Llei de racionalització i sostenibilitat de l'administració local.
Nosaltres, per exemple, hi ha ajuntaments que tenim recursos suficients per a poder afrontar estes qüestions, sense necessitat de demanar ajudes.
I, per tant, si podem afrontar-ho, no tenim per què estar aquí depenent uns dels altres.
Jo trobe que…Per això, jo deia al principi que les ajudes les hem de centrar en aquells que verdaderament les necessiten.
Si un ajuntament té capacitat econòmica de poder fer-ho, que ho faça, perquè hui en dia pràcticament tots els ajuntaments tenim superàvit, tenim romanents de tresoreria, els tenim en els bancs, pagant interessos, quan podríem utilitzar-los i també, a la millor, una altra administració té més llibertat per a poder actuar a la millor en pobles que tenen dificultats i poder ajudar-los.

Després, sempre parlem en seguida que es demane la declaració de zona catastròfica, que ara es diu de zona especialment agreujada per… Compte!
, amb això hem de tindre cura també, perquè, quan es demana una declaració de zona especialment afectada per una emergència, el que fem també és que, d'alguna manera, a voltes, els segurs es llaven les mans i creem un problema.
Jo trobe que s'ha d'estudiar molt bé quan es demana i quan no es demana.
Sempre, tots pequem en seguida, a nivell polític, de demanar que es declare zona… Bé, ho declararem o, a la millor, no interessa.
O siga, s'ha d'estudiar millor tot això, no?

I res més.
Jo, simplement, volia acabar fent esta reflexió, no?
, que els ajuntaments deuríem tindre major marge de maniobra i, sobretot, poder concretar millor com actuem davant d'una emergència i, si tenim recursos i si tenim mitjans, doncs, posar totes les facilitats del món.
En la pandèmia s'ha fet, per exemple, hem dit: podeu destinar el romanents de tresoreria a ajudes, a no sé què, al que siga; doncs, quan hi ha una emergència, que també siga així.
És una emergència, d'un altre tipus, però és una emergència i hem de tindre llibertat per a poder actuar el més ràpidament possible, amb les millors condicions.

Jo, simplement, agrair-los les intervencions de tots.
Espere haver pogut contestar a quasi tot.

Moltíssimes gràcies.

I, bé, com jo estaré per ací, també els puc facilitar qualsevol document que necessiten; me'l poden demanar, que també els el faré aplegar.

Gràcies.

La senyora presidenta:

Gracias, don José Chulvi Español, por haber comparecido ante esta comisión.
Y, desde luego, creo que hemos tomado todos buena nota de sus consideraciones y de sus recomendaciones, en este caso como alcalde.

Despedimos al señor Chulvi.

Suspendemos la sesión por un minuto, mientras conectamos con la siguiente comparecencia, que se efectuará telemáticamente.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

La senyora presidenta:

Bueno, don Juan Manuel del Pino López, primer teniente de alcalde y concejal de Medio Ambiente y Urbanismo del Ayuntamiento de Calp.
Le damos la bienvenida a esa comisión, le agradecemos que comparezca hoy y que comparta con nosotros su opinión al respecto del tema que nos ocupa.

Me imagino que, como ya le han informado, dispondrá usted de ocho minutos, en un primer momento, para realizar su intervención; y, a continuación, los distintos grupos parlamentarios intervendrán por dos minutos cada uno y efectuarán preguntas o consideraciones que usted podrá responder en un último turno de intervención de doce minutos, con el que usted cerrará la comparecencia.

Así que, sin más y agradeciéndole su comparecencia hoy aquí, tiene usted la palabra por ocho minutos, señor Del Pino.

Cuando quiera.

Compareixença, per videoconferència, del primer tinent d'alcalde i regidor de Medi Ambient i Urbanisme de l'Ajuntament de Calp, senyor Juan Manuel del Pino López

El senyor primer tinent d'alcalde i regidor de Medi Ambient i Urbanisme de l'Ajuntament de Calp:

Vale.
Muchas gracias, presidenta.

Y muchas gracias a todas las personas que están presentes.

Felicitar la iniciativa de hacer esta comisión, porque me parece que es algo que nos va a unir y no solo nuestros esfuerzos, nuestras preocupaciones y nuestra visión de futuro.
Así que, por mi parte, desde luego, felicito esta iniciativa, porque me parece de una relevancia enorme.

Antes de nada, quiero presentar las disculpas sinceras de nuestra alcaldesa de Calpe, Ana Sala, porque, por motivos de agenda, le ha sido imposible asistir.
También quiero pedir disculpas a todos ustedes por no estar presente en estos momentos en un lugar tan importante y tan emblemático como en el que se encuentran, porque un imprevisto de última hora me ha impedido, irremisiblemente, poder viajar hasta Valencia.
Así que, sin más, voy a intentar, dentro de mis posibilidades y del conocimiento que tengo del territorio de nuestro municipio, exponerles todo el tema que nos ha traído hoy hasta aquí.

Lo primero que quisiera decirles es que yo creo que los problemas que surgen en nuestro municipio, derivados de inundaciones, de avenidas o de grandes temporales, pienso que son muy comunes a todos nosotros, a todo lo que sería nuestro litoral, nuestra montaña y tantos municipios que estamos tan cerca unos de otros.
Si acaso, cada uno podamos tener nuestra propia idiosincrasia, en cuanto a orografía, en cuanto quizás construcción, modelo de construcción y algunas características peculiares.

En el caso de Calp, que muchos de ustedes seguramente conocerán, saben que tenemos, lógicamente, un importante litoral con dos playas, separadas una de la otra por nuestro peñón de Ifach, y luego, pues, un círculo montañoso a nuestro alrededor que deja todo este espacio territorial, a veces, afortunadamente no en muchas ocasiones, pero sometido a las inclemencias de temporales que vienen tanto desde el interior, en forma de grandes precipitaciones, como desde el mar, en forma de marejadas que provocan igualmente inundaciones y destrozos importantes en la línea de costa.

Dicho esto, pues, entenderán que nuestros problemas vienen, por una parte, de los dos barrancos importantes que tenemos en el municipio: el Pou Roig y el barranc de Quisí, que recogen todas las aguas provenientes de las montañas que nos rodean.
Hubo hace ya años, pues, en 2007, aproximadamente, una inundación muy importante provocada por las aguas de lluvia que recogieron estos barrancos, que llegan a unirse muy cerca de la desembocadura, justamente en una zona céntrica de nuestro pueblo, en el litoral, y que provocó grandes destrozos e inundaciones de mucha importancia.

Hay otra parte importante, pasadas las salinas, entre las salinas y el peñón, una zona muy llana, que recoge también mucha agua de las escorrentías de aguas pluviales y que se inunda sin causar tantos destrozos, porque no llega con tanta fuerza, pero sí con grandes extensiones de inundación, que ocupa una vía muy importante de nuestra arteria viaria, digamos.

Bien, a este respecto, se hicieron unas obras muy importantes, con ayuda, por parte del gobierno a nivel nacional, al declararse zona catastrófica, que lo que hicieron fue tratar de canalizar las aguas de los barrancos y, a través de unos marcos, reconducirla, aumentando la superficie de drenaje, hacia el mar.
Esto ha sido de una importancia extraordinaria porque, desde entonces, ha disminuido en gran medida el impacto que provocaban estas aguas torrenciales que bajaban.

En la parte del…, como les he dicho, pegado a las salinas, playa de la Fossa, tenemos una zona muy plana, donde tenemos pensado y muy avanzado ya, a través de un convenio con confederación, la creación de un gran estanque, de un tanque de tormentas, lo que llamamos el parque inundable.
Ya tenemos un convenio firmado, con unos compromisos por parte de confederación y otros por parte del municipio de Calp.
De lo que se trata es de recoger, en esa zona más hacia el norte, toda el agua que nos traen las lluvias torrenciales y no permitir que llegue hasta este viario importante, sino que se recojan en este tanque de tormentas y, desde ahí canalizarlo después hacia el mar.
Es una obra que deseamos que se lleve a cabo muy pronto.
Y los estudios…, ahora mismo, están haciendo prospecciones para ello y estamos en un estudio de microrreserva de flora y esperamos, a mucho tardar, que se puedan comenzar las obras, cuyo proyecto ya, como les digo, está hecho por confederación.

El otro gran tema que tenemos y que a todos nos preocupa es, pues, los temporales que vienen del mar, que recientemente, se puede decir, hemos tenido dos importantes: el DANA y, sobre todo, el temporal Gloria, que igual que en otros municipios de la costa provocó en Calpe grandes destrozos.
El motivo de estos destrozos, probablemente, fue porque el agua invadió totalmente el paseo marítimo, donde existe un muro, un muro que no es, evidentemente…, no cumple funciones de contención, pero sí que la rotura del mismo, pues, digamos que impulsó restos, piedras y todo lo que había en él contra los edificios que, probablemente, pues, están demasiado cerca.

Este es un tema también que creo que nos afecta a nosotros y quizás a todos.
Hubo un tiempo en que se construyó quizás demasiado cerca de la costa, pero no es hasta el año 1975 cuando empieza a causar preocupación el cambio climático, donde hay un club que se preocupa de ello y de estudiarlo.
Para entonces muchos edificios de nuestras costas ya estaban construidos y hoy en día es lo que tenemos.
Así que lo que se pretende, de alguna manera, es quizás prepararnos en la medida de lo posible para cuando algún temporal marítimo pueda sobrevenirnos.

Concretamente, decirles que estamos ahora preparando un proyecto para la remodelación de todo el paseo marítimo de la Fossa, donde, cómo no, estamos teniendo absolutamente en cuenta esta adaptación al cambio climático.
Hemos encargado a técnicos e ingenieros que nos orienten sobre cuál sería la mejor resistencia, la mejor protección para los edificios que tenemos en primera línea.
Es algo que también esperamos acometer pronto, en los próximos…, si es posible, en esta legislatura y, si no, en la siguiente, quien sea responsable de ello, pues ejecutar este plan, que será de una gran importancia para nuestro municipio, para nuestro poble.

Respecto a los problemas que hemos tenido en el pasado, lógicamente hemos solicitado siempre informes, ayudas a las administraciones supramunicipales.
Y, en este sentido, con mayor, menor fortuna o celeridad, hemos tenido tanto a nivel de gobierno central como de gobierno autonómico, incluso diputación a nivel provincial.
Muchas veces ha sido el ayuntamiento también el que se ha tenido que hacer cargo de todo ello.

Yo, a este respecto, creo que si se puede apuntar alguna crítica, pero de cualquier manera debe ser absolutamente constructiva, siempre, siempre sería muy deseable una buena coordinación, compaginación entre administraciones, porque realmente, aunque estemos preparados o aunque pretendamos estar preparados cuando llega el momento, cuando llega al temporal, a veces tomar las medidas al menos no resultan del todo eficaces.
Por lo tanto, los daños van a ser inevitables, a veces incluso el riesgo de peligro para las personas, y es ahí donde todas las administraciones, desde la local, provincial, autonómica, nacional, tenemos que estar para aportarnos inmediatamente el apoyo y la ayuda y la…, en todos los sentidos, la información necesaria.

No sé si me estoy excediendo ya del tiempo.
En realidad quería decirles un poco la situación, cuál es la de nuestro municipio y que estamos preparados, abiertos y, desde luego, quizás a través de esta comisión, en un futuro, mucho mejor preparados para lo que nos pueda venir.

Sin más, si les parece, les paso la palabra.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Del Pino.

A continuación, por parte de los grupos parlamentarios, tiene la palabra…, el primero de los grupos parlamentarios es Unides Podem.
La señora Estefania Blanes tiene la palabra.
Cuando quiera, señoría.

La senyora Blanes León:

Gràcies, presidenta.

Moltes gràcies, senyor Del Pino.

Com bé diu, pot ser que siguen molt coincidents el que ens acaba de comentar vosté amb altres municipis, però ja que ha comentat algo que crec que encara no s'havia comentat amb molta profunditat, és si ens pot explicar un poc més el tema de l'estany de tempestes, quina capacitat podia tindre i què pensa com podria afectar -entenc que positivament- per a poder evitar eixes inundacions que vosté ha comentat, que són tant per pluja com per causa de les tempestes marítimes.

Evidentment, eixos dos barrancs que arrepleguen totes les aigües cal canalitzar-los.
Crec que vosté ha dit que ja hi ha una canalització, que el que fa és que desaigua directament al mar.
Entenc que això evitarà eixes possibles inundacions.

I després també ha comentat que estan plantejant la remodelació del passeig marítim.
Vosté mateix ha dit que el que és un passeig marítim a l'ús conforme podem tindre, que el mur no va ser a suficient ni va a ser la solució per tal de retindre les aigües i, per tant, va a afectar el passeig i les vivendes adjacents.
Per tant, li preguntaria si eixa remodelació del passeig que es plantegen en quin tipus passeig estan pensant, si ja tenen alguna pista, si van a recuperar d'alguna manera la zona més natural del passeig o tenen la intenció de tornar a fer un passeig dur, conforme s'ha parlat ací, d'este tipus de passeig de formigó, i de quina manera…, doncs això, si ja tenen alguna idea sobre aquest passeig.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Blanes.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Vox tiene la palabra el ilustre diputado Miguel Pascual.

Cuando quiera, señoría.

El senyor Pascual Pérez:

Muchas gracias, señora presidenta.

Señor del Pino, muchísimas gracias por su comparecencia.

Usted ha documentado la problemática que tienen ustedes con los barrancos al discurrir por su localidad.

Me gustaría que nos ampliase un poquito cuáles han sido las actuaciones y el mantenimiento que ha habido de esos barrancos, y ha comentado usted que han actuado muy bien a raíz de unas obras, sobre todo al final de la desembocadura de los mismos cuando se juntan en la parte sur.
Si nos podría aportar un poquito más de información con respecto a esa actuación por lo que parece de obra dura, como se ha comentado en varias ocasiones.

También quería que nos ampliase un poquito más de información con respecto a lo que ha comentado ustedes del tanque de tormenta de la zona de Las Salinas.

Y, luego, también, con respecto a los daños propiamente de la borrasca a nivel del litoral, su municipio sufrió importantes daños.
Entonces, supongo que desde el ayuntamiento se solicitaron ayudas al respecto, por lo que nos gustaría saber qué ayudas han sido solicitadas por parte del ayuntamiento, a qué administraciones, en qué cuantía, si tiene disponibilidad de los datos.

Nos gustaría también…, cuáles han sido aceptadas por las distintas administraciones y también nos gustaría saber cuáles de esas ayudas han sido recibidas.
Y, por lo menos, también conocer el tiempo en el que han sido recibidas, porque las ayudas sabe usted que si tardan mucho en llegar no solucionan nada, sobre todo si pasan años hasta que se reciban.

También quería preguntarle sobre el estado del Parque Natural del Peñón de Ifach cómo ha sufrido la borrasca, si se ha recuperado o se dañó de alguna forma.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Pascual.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Ciudadanos, tiene la palabra la ilustre diputada Mamen Peris.

Cuando quiera, señoría.

La senyora Peris Navarro:

Muchísimas gracias y, de una manera especial, ha sido una grata sorpresa, aunque ahora no lo pueda ver en pantalla.
No sé si a nosotros nos verá, pero el señor Del Pino es compañero de Ciudadanos y están haciendo allí una labor también impecable.
Muchísimas gracias por comparecer.
Una lástima, pero queda invitado para venir a estas Corts Valencianes.

A mí me gustaría, efectivamente hilando con el compañero que me ha precedido en el uso de la palabra…, las distintas ayudas que usted ha recibido, si ya las han recibido y si realmente las considera suficientes, porque le he oído decir que en muchas ocasiones tiene que ser el propio ayuntamiento quien tiene que un poco suplir.

Esta comisión justamente es para hacer esas críticas constructivas.
Agradecemos que usted lo vea positivamente, pero es ahí donde tiene sentido, porque con esa crítica constructiva sumamos, hacemos política útil y es a lo que venimos.

Y usted nos apuntaba ya a una de ellas, que es justamente la coordinación en administraciones, es decir, tanto la central, autonómica como la propia diputación.
Y el municipio…, ¿qué es lo que ustedes han visto en todo este tema para que…, o qué medidas considera usted que deberíamos hacer para que esa coordinación fuera…, dónde nota usted ese fallo de coordinación?

También, por ejemplo, saber si de cara a las ayudas tienen una tramitación farragosa y pudiéramos simplificarlas más.

Sobre todo, yo creo que hay una pregunta clave, que es: ¿qué medidas considera usted, además de lo que ha propuesto, que deberíamos hacer de cara a…?
Hombre, esperemos que no ocurra, pero si viniera un nuevo temporal, qué es…, si hemos avanzado, si hemos mejorado.

Y respecto de las actuaciones que están trabajando con confederación hidrográfica, todo el mundo nos dice que a veces es muy difícil lo de confederación hidrográfica y ustedes están trabajando este tema de la gestión de las escorrentías de las Salinas que están ligadas a la gestión de inundaciones -termino, presidenta, enseguida-.
Entonces, ¿tienen ustedes algún plan no solo inmediato, sino a medio y largo plazo?
Sobre todo porque he visto que ustedes están siguiendo ese rigor de esas propuestas técnicas.

¿Nos puede decir también si en las zonas inundables esos espacios como… huecos para recibir esa agua, esos estanques de tormentas son la solución que les han recomendado que es mejor para su situación?

Y muchísimas gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Peris.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Popular, tiene la palabra…, -perdón- por el Grupo Parlamentario Compromís, tiene la palabra el ilustre diputado Juan Ponce.

Cuando quiera, señoría.

El senyor Ponce Guardiola:

Moltes gràcies, senyora presidenta.

Moltes gràcies, senyor Del Pino, per la seua compareixença i per contar les particularitats del municipi de Calp que són molt singulars.

I jo volia aprofundir en esta qüestió, perquè, per exemple, ha comentat que tenen dos platges, que són… precisament, una, amb orientació nord-sud i, una altra, amb orientació oest-est, pràcticament creuades, diguem.
I si les repercussions tant de la DANA com de Gloria van ser paregudes en una i en l'altra o diferents per la seua mateixa disposició.

També jo volia destacar que el saladar i la…, sí, la mallada que hi ha…, el lloc que està inundant permanentment entre ambdues platges i el mateix penyal, que respon al que és l'ecosistema natural d'abans en un procés aixina molt llarg de col·lematàcia, però que encara s'ha mantingut com a ecosistema natural, i volia destacar-ho.
I ja sé que ha comentat que té perjudici, però al mateix temps té molta importància en el mateix municipi de Calp i, a banda, la té una microreserva, com estava comentant.
I és el que jo volia preguntar-li, les repercussions d'eixe estany de tempestes que van a construir estan valorades respecte a la microreserva, que ens fera algun comentari al respecte de com s'ha solucionat, diguem, fer eixa construcció i mantindre l'ecosistema.

I també s'ha parlat d'obra dura als barrancs.
Jo pense que no s'ha dit això exactament, sinó que els barrancs estan més o menys ben conservats i que fan la seua funció de drenatge de les aigües de les muntanyes.
Que contara això, si està ben conservat o si està formigonat com algú ha comentat per ací.

Res més i moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Ponce.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Popular tiene la palabra la ilustre diputada Elisa Díaz.

Cuando quiera, señoría.

La senyora Díaz González:

Gracias, presidenta.

Y gracias, señor Del Pino.

Me consta, por referencias de la alcaldesa de Calpe, Ana Sala, de su buen hacer y su buen trabajo.

Y la verdad es que prácticamente han preguntado todo lo que quería preguntar.
Sobre todo respecto de la complicación que existe en estos casos, además, en el que hay tantas competencias, desde costas, confederación hidrográfica, incluso alguna autonómica y por parte de los ayuntamientos, que muchas veces, ante un temporal que ha ocasionado determinados daños, quieren actuar de emergencia y se ven con la imposibilidad de hacerlo debido a esa falta de permisos o… Y ya no digo cuando viene temporal y ya ha causado daños, sino para actuar de manera preventiva, y que esas controversias entre administraciones hacen muy difícil el poder actuar para prevenir y evitar determinados daños.
Nos gustaría saber si en Calpe ocurre.

Y luego, también, respecto de esas ayudas, creo que no ha dicho por cuánto se valoran los daños que se ocasionaron, sobre todo con Gloria.
No sé si tienen los daños valorados por la DANA.

Y luego saber también o especificar si solicitaron las ayudas y si se les han dado o no.
Y también si han solicitado permisos para hacer obras por su cuenta y riesgo por parte del ayuntamiento y han podido hacerlas.

Respecto del parque inundable, que decía usted que hay un proyecto y que parece que, pues, veremos, ¿no?
, quién lo hace o quién no lo hace, me gustaría saber si al final, tanto del paseo marítimo como de esta obra del parque inundable, si al final lo va a hacer el ayuntamiento o han pedido a otras administraciones que sean ellas las que lo hagan o que participen económica y presupuestariamente para poder ejecutarlas.

Gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Díaz.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Socialista tiene la palabra el diputado Carlos Laguna.

Cuando quiera, señoría.

El senyor Laguna Asensi:

Muchas gracias, señora presidenta.

Señor Del Pino, gracias en nombre del Grupo Parlamentario Socialista por su comparecencia en estas Corts, por ayudar con su testimonio en primera persona como concejal de Medio Ambiente y Urbanismo del Ayuntamiento de Calpe, que padece la furia de los temporales, y que nos ayude -digo- a buscar soluciones para intentar paliar, en la medida de lo posible, lo que lamentablemente prevén vecinos y expertos: Gloria volverá a repetirse y no estamos preparados.

En el mismo sentido, el catedrático de la Universidad de Alicante, Jorge Olcina, que imparte clases de Ordenación del Territorio, Climatología y Riesgos Naturales, hace un año publicó un libro sobre el cambio climático en el Mediterráneo en el que afirma que, a causa del calentamiento climatológico, aumentarán los eventos meteorológicos extremos en comarcas como la Marina Alta, que, como usted bien dice, con problemas comunes; además de las necesarias ayudas económicas para regenerar esos destrozos causados por el Gloria u otros temporales.
Me gustaría saber, en la línea que comentaban la señora Blanes y la señora Díaz, si tienen previsto algún tipo de actuación defensiva para evitar una nueva embestida, y nos gustaría que nos informase un poco más sobre la regeneración de ese paseo marítimo.

Por otra parte, casi siempre ponemos el acento en las pérdidas, lo que empezamos a llamar infraestructuras duras, por su repercusión económica y social, y da la impresión, aunque no sea así, que dejamos en un segundo plano la posibilidad de pérdidas humanas que luego podamos lamentar.
Precisamente, con el Gloria, la imprudencia de unos turistas estuvo a punto de costarles la vida al ser golpeados con violencia por el oleaje y casi engullirlos el mar.

Sabemos que han potenciado ustedes los servicios de socorrismo en las playas de la Fossa, el Arenal-Bol, etcétera, en Cantal Roig, pero nos gustaría saber si hay algún plan -término, señora presidenta-, si hay algún plan preestablecido bien por la Policía Local, Cruz Roja, Protección Civil, etcétera, para evitar situaciones como las que se dieron en el Gloria.

Muchas gracias, señor Del Pino.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Laguna.

A continuación, el señor Del Pino dispondrá de doce minutos para poder contestar a todas las preguntas que se le han formulado.

Señor Del Pino, cuando quiera, dispone usted de doce minutos.

El senyor primer tinent d'alcalde i regidor de Medi Ambient i Urbanisme de l'Ajuntament de Calp:

Muchas gracias, presidenta.

Y muchas gracias a todos ustedes que han escuchado la problemática de Calpe y que se han interesado por ella.

Yo he empezado -creo- antes mi intervención diciendo que felicitaba a esta comisión porque creo que aquí todos somos uno.
El mar o el cielo no entienden quiénes están abajo, ellos actúan y nosotros sufrimos las consecuencias.

Dicho esto, por una última pregunta que se me estaba haciendo, pienso que es realmente difícil el que nosotros podamos llegar a defendernos, hoy por hoy, con el conocimiento que tenemos, incluso con la inactividad que tenemos, que podamos defendernos de las amenazas del cambio climático.
Por otra parte, pienso que es algo desconocido, estamos imaginando y estamos ya sufriendo de alguna manera estos primeros envites que nos da, pero no sabemos muy bien adónde vamos a llegar; de cualquier forma, todo está relacionado.
Quizá, una de las mejores maneras de prevenir los efectos sería justamente este otro tema que tan en boga tenemos hoy que es que intentamos reducir nuestra contaminación ambiental, que luchemos contra el aumento de la huella de carbono y este tipo de cosas que, de una manera u otra, pues serían beneficiosas para evitar justamente lo que nos trae aquí hoy, pero, en fin.

Dentro de las posibilidades que tenemos, yo creo que lo principal que podría decir sería la unidad en el sentido de que todos debemos de unirnos localmente, territorialmente, en nuestro territorio autonómico, también, y ¿cómo no?
, nacional.
Todas las ayudas son necesarias, y es cierto, y algunos de ustedes lo han corroborado, a veces echamos en falta una mayor diligencia y sensibilidad, o, no sé cómo decirlo, para que sean realmente eficaces y lleguen a tiempo.

Nuestra experiencia.
Pues, también antes he querido empezar diciendo que yo ante todo quiero ser positivo, o sea que todo se puede mejorar.
Lo cierto es que en este tema, pues, las Fossas también se pueden mejorar.
Nosotros, a la problemática que nos trae hoy, a quien más acudimos, lógicamente, es la confederación hidrográfica y también a costas, tanto a nivel provincial como a nivel nacional del ministerio.
En ambos casos hemos recibido ayudas, lamentablemente, a veces, tarde, y a veces, incluso, no han llegado, pero pienso que ni yo ni ustedes ni nadie debemos de cejar un momento en seguir insistiendo en la importancia de que estas ayudas tienen que llegar en el momento, porque si llegan tarde, ya, a veces, no valen para nada o es irremediable para los problemas que estamos tratando.

Pero, a nivel local, me han preguntado sobre el tanque de tormentas y nuestro parque inundable, que está situado justamente pegado a las Salinas de Calp, y, de hecho, van a estar intercomunicados.
Se trata de que, incluso, puedan mejorar las condiciones biológicas vitales de las Salinas haciendo una regulación de aguas.
Desde luego, lo que hace es recoger una avenida enorme de agua que llega hasta esta parte baja norte, perteneciente a la playa o lindando con la playa de la Fossa, y una vez acumulada allí, las extensiones son terrenos públicos, los hemos cedido a confederación para que lleven a cabo las obras, pues luego se canalizará hacia el mar.
Lógicamente, el ayuntamiento se ha tenido que comprometer en ese convenio a aportar la parte técnica que se nos adjudica a nivel municipal, que es la construcción especialmente de un gran colector con otros secundarios que conducirán el agua hacia este tanque.

Son obras importantísimas, como pueden ustedes comprender, especialmente el colector primario -digamos-, o estructural, pues tiene que ir bajo una de las avenidas importantes que tenemos, con lo cual las obras van a ser muy importantes, pero, bueno, nosotros estamos ya contemplando y estamos preparando nuestros presupuestos.
En este sentido, estamos -quería comentarles también- desarrollando lo que llamamos nosotros ahora un esquema rector, anteriormente se llamaba plan director sobre saneamiento, que no es el tema hoy, pero que también ocupa el tema de recogida de aguas pluviales.
Estamos en ello, estamos dotándolo presupuestariamente, y es en pequeñas acciones todo lo que nosotros solemos llevar a cabo.

Ayudas.
Pues, todas son buenas; de hecho, queremos interesarnos también, cómo no, por los fondos europeos, a ver si de alguna manera podemos hacer encajar estas ayudas en necesidades que se nos avecinan para poder adaptarnos al cambio climático.

Respecto del paseo marítimo, en un principio se habló de modernizarlo, de mejorarle la cara, digamos, estéticamente, puesto que nuestro pueblo, como saben, es eminentemente turístico y lo que queremos es darle ese mejor servicio y presencia para nuestros visitantes.
Pero, nos hizo recapacitar, después de tener un par de reuniones a este respecto, de la importancia que es que tengamos muy en cuenta la adaptación al cambio climático para lo que pueda venir.

Y, por otra parte, sabemos que si costas tiene que darnos su visto bueno, su bendición para que llevemos a cabo una obra, que también es de gran envergadura, pues, tendremos de alguna manera que justificar que no va a quedar obsoleta o que no va a quedar destruida en el primer temporal que nuevamente nos pudiera visitar.

Sobre los barrancos, también ha hecho algunas preguntas.
Nosotros a confederación siempre le hemos pedido que los limpie; lo importante, como ustedes saben, de limpiar los barrancos, es que no queden obstruidos provocando las inundaciones río arriba, digamos, ¿no?

En ese sentido, nosotros nos hemos tenido que hacer cargo, con permiso de confederación, de la limpieza de los barrancos, justamente, pues, aproximadamente, quizás a ochocientos metros de la costa; los hemos dejado inmaculadamente limpios, pero confederación aún no ha limpiado aguas arriba.
¿Por qué?
Pues, porque estarán desbordados, si se me permite la palabra, de trabajo o de ocupaciones.
Nos hemos planteado el año que viene incluir en nuestros presupuestos el poderlos limpiar de forma completa, con el permiso, lógicamente, de confederación.

Han preguntado sobre el parque natural de Ifach.
No sufrió -digamos- grandes problemas con la borrasca Gloria puesto que es una formación fundamentalmente rocosa, y digamos que no sufrió los golpes de mar que sí que hicieron grandes destrozos precisamente en la playa Norte, en la playa de la Fossa, no tanto en la de Poniente porque allí, aunque el temporal fue muy fuerte, sin embargo, no tuvo los efectos devastadores que tuvimos en la playa Norte.

Creo que con esto he tratado de contestar a las preguntas que me pareció que me hacían.
Nada más.

Simplemente, decirles hoy, una vez más, que les agradezco muchísimo que todos estemos haciendo esta apuesta en común, y, desde luego, pedir nuevamente disculpas por la alcaldesa de Calpe porque ella hubiera tenido mucho, mucho, interés en estar aquí, y hasta última hora me dijo que intentaría aunque fuera poder saludar.

Así que, muchas gracias a todos ustedes.

La senyora presidenta:

Muchas gracias, señor Del Pino.

Nosotros sí que le agradecemos el que usted haya participado en esta comisión y, por supuesto, está más que disculpado porque no venga la alcaldesa o que entre usted online.
Entendemos que hay muchas circunstancias en esos municipios, día a día, y, aparte, bueno, pues la pandemia ha tenido de beneficio este tipo de cosas, ¿no?
, que a veces nos podemos reunir de esta manera, algo que era impensable hace dos años.

Pues, lo dicho, señor Del Pino, muchísimas gracias por haber participado hoy en la comisión.

Señorías, con esta última comparecencia damos por finalizada la comisión de hoy y quedamos emplazados para la siguiente.

Se levanta la sesión.

(S'alça la reunió a les 13 hores i 58 minuts)