Untitled Web Page



**Comissió d'Economia, Pressupostos i Hisenda realitzada el dia 11 de desembre de 2003.
Comença la reunió a les 10 hores i 5 minuts.
Presideix l'Il·lustre Diputat Senyor Jesús Ros Piles.
Reunió número 7/III.**

 

 

 

 

***Debat en comissió del Projecte de llei de pressupostos*** 

***de la Generalitat Valenciana per a l'exercici 2004*** 

***RE 43.
949).
Continuació.***

 

 

**El senyor president:**

 

Anem a reprendre la sessió de la Comissió d'Economia i Hisenda.
I hui començarem a treballar en la secció número 11, que és la d'Indústria, Comerç i Turisme.

El primer bloc d'esmenes que tots vostés tenen per ahí relacionades i agrupades, és el que correspon al bloc que va de la 2.
704 a la 2.
739.
Per a la defensa d'estes esmenes té la paraula la senyora Pérez.

 

**La senyora Pérez i Martí:**

 

Gràcies, senyor president.

Senyories, bon dia a tots i a totes.

Esquerra Unida del País Valencià presenta a la secció 11, d'Indústria, un total de 37 esmenes als següents programes: al programa 443.
10, que parla de la protecció al consumidor i qualitat de béns i serveis; al programa 762.
10, comerç exterior; al programa 761.
10, ordenació i promoció comercial; al programa 722.
10, ordenació i promoció industrial i energètic, i al programa 721.
10, direcció i serveis.

Aquest últim programa dedicat a incloure en principals línies d'actuació, diferents conceptes que són al nostre parer imprescindibles per avançar en matèria de consum energètic, mitjançant auditories a la indústria, subvencions a instal·lacions de plaques solars a centres educatius.
Un tema que l'hem debatut moltíssimes vegades, plans de prevenció i seguretat laboral, i millora continua i campanyes de sensibilització industrial.

La resta de programes sol·liciten increments en diferents partides pressupostàries.
.
.

 

**El senyor president:**

 

Guarden silenci, per favor.

 

**La senyora Pérez i Martí:**

 

.
.
.
i una línia nova també demanem, concretament al programa 761.
10, dedicat exclusivament al sector tèxtil.
Com tots vostés saben, el sector tèxtil ha tingut molts problemes i saben que els tenen encara, el tindre eixos problemes a una llarga durada.
Considerem que el sector tèxtil, un dels nostres pilars industrials ha de mantenir-se.
Hi ha que donar-li protecció i per a ell demanem una línia nova dotada amb 500.
000 euros degut, conforme he exposat, a la gravetat del propi sector.

Gràcies, senyor president.

 

**El senyor president:**

 

Senyora Pérez, moltes gràcies.

Té la paraula la senyora Sancho.

 

**La senyora Sancho Vicente:**

 

Gracias, señor presidente.

Dentro del programa de dirección y servicios generales, hay una serie de enmiendas que no podemos aceptarle porque no son competencia de la Conselleria de Industria.
Todas las referentes, por ejemplo, a la instalación de placas solares y al consumo de energía pertenecen a la Agencia Valenciana de la Energía adscrita a la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.
Lo mismo ocurre cuando hablamos de prevención de riesgos laborales, cuya competencia es la conselleria de Economía y Hacienda, que tiene una dirección general específica para ello.
Al igual que cuando hablamos de la utilización del valenciano en las pymes y los cursos de valenciano para funcionarios, ya se encuentran recogidas en la conselleria de Educación y Cultura y en la de administraciones públicas.

Por lo tanto, por esa razón no podemos aceptarle sus enmiendas.
Con respecto al programa de ordenación y promoción industrial, también decirle que estas enmiendas pretenden incrementar determinadas líneas presupuestarias, como es el Plan de modernización e innovación tecnológica, el Plan de infraestructuras medioambientales, el fomento de la artesanía, reduciendo el capítulo de gastos de funcionamiento.

Estas enmiendas no podemos aceptarlas tampoco por dos razones.
Primero, porque la cantidad presupuestada para los gastos de funcionamiento es la estrictamente necesaria, y por lo tanto no podemos reducirlos más.
Y en segundo lugar, porque si sumamos todas las deducciones de los gastos de funcionamiento contenidas en las enmiendas presentadas en este programa, dejarían una cuantía a todas luces inferior para atender las necesidades de mantenimiento.
La cuantía sería de 685.
000 euros, por lo tanto tampoco podemos aceptar sus enmiendas.

Y ya con respecto al programa de protección de consumidores y calidad de bienes, simplemente destacar que las becas de investigación en información se han incrementado un 20,7% respecto al año 2003, al igual que la renovación y adecuación de las Omic de la Comunidad Valenciana, cuya línea presupuestaria se incrementa un 3,85% con respecto al año 2003.
Por esa razón no podemos aceptarle sus enmiendas.

Nada más y muchas gracias.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyora Sancho.

Anem a passar a votar este bloc d'esmenes.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.

A continuació anem a debatre un altre bloc d'esmenes del Grup Socialista; en la relació que tenen comencen per la 2.
740.
*(Pausa)* Quan vulga la senyora diputada té la paraula.

 

**La senyora Marco Gual:**

 

Gracias, señor presidente.

Señorías.

El Grupo Parlamentario Socialista ha presentado un total de ciento treinta y ocho enmiendas, de las que diecisiete son de modificación, y las ciento veintiuna restantes son de adición al presupuesto de la conselleria en los programas de ordenación y promoción comercial, protección de consumidores y calidad de bienes y servicios, y ordenación y promoción del turismo y el organismo Agencia Valenciana de Turismo.

En cuanto al comercio se refiere, el Grupo Parlamentario Socialista es consciente de que los problemas a los que se enfrenta el comercio al por menor, son de una relevancia incuestionable para el mantenimiento de los ingresos de gran parte de la población, ya que constituye uno de los sectores en el que más puestos de trabajo existen en la actualidad.
Por ello, para frenar su declive y fomentar su competitividad, hemos presentado toda una serie de enmiendas encaminadas a fomentar la modernización comercial; para fomentar la adaptación de los comercios a los nuevos retos, nuevas tecnologías, franquicias, comercio electrónico y estrategias competitivas; desarrollo de centros comerciales abiertos, como el ya conocido modelo de Gandia; impulsar la reconversión de las áreas comerciales tradicionales en centros comerciales abiertos.

Y en este sentido hemos pedido la revitalización del comercio del centro de Castellón, que fue una promesa del señor Peralta, conseller de Industria, Comercio y Turismo en una visita a Castellón.
Remodelación, revitalización y construcción de recintos feriales, mercados y galerías, en colaboración y con la participación de los agentes afectados y los municipios donde se ubiquen.
En este sentido hemos pedido la renovación del mercado central de Elche; la remodelación del mercado municipal de Nules; la construcción de un mercado en Moncada; l'espai comercial de Castelló, y el recinto ferial de Segorbe y Castellón.

Elaboración y aplicación de un Plan de seguridad para los comercios valencianos.
También hemos solicitado la elaboración de un mapa de continua actualización sobre el comercio de interior.
La gran actividad y calidad de los artesanos que históricamente ha tenido y sigue teniendo la Comunidad Valenciana, obliga a poner en marcha un programa de desarrollo y fortalecimiento de su actividad, para fomentar la comercialización de esos productos.
Por ello es necesario el fomento de la artesanía, y hemos pedido en este sentido la protección de la producción artesana, asegurar la adecuación de la transmisión de los conocimientos, proporcionar un apoyo especial a la producción, la distribución y la venta de artesanía, así como la creación de una feria de artesanía y el apoyo a la formación y asistencia a ferias.

También uno de los mayores problemas del comercio es la competencia desleal de las grandes superficies.
Por ello pedimos la elaboración de un Plan de racionalización en la implantación de grandes superficies a través de criterios armónicos.
Incrementar los niveles de competitividad y especialización de las pymes valencianas, sobre todo a través de la formación profesional y comercial.

Por último, hemos presentado toda una serie de enmiendas encaminadas a conseguir una mayor transparencia, eficacia y eficiencia en los procesos de formación de los precios en el mercado.

En cuanto al programa de protección de consumidores y calidad de bienes y servicios, sólo hemos presentado diez enmiendas, tratando de paliar las carencias del programa, involucrando y protegiendo al consumidor en todo el proceso de toma de decisiones sobre el consumo, a través de la creación del Tribunal Valencià de Defensa de la Competència, creación del Servei Valencià de Defensa de la Competència, y responder a las recomendaciones del Síndic de Greuges en un tiempo razonable, entre otras.

En cuanto al presupuesto de ordenación y promoción del turismo y la Agencia Valenciana de Turismo, las enmiendas que se han presentado parten del reconocimiento del turismo como una actividad clave en la economía valenciana.
Dada su capacidad de multiplicador económico y su potencialidad para fomentar la sostenibilidad del medio ambiente y la conservación del patrimonio artístico e histórico de la Comunidad Valenciana, defendemos con rotundidad la importancia de la actividad turística, pero con la misma contundencia defendemos que esta actividad debe ser respetuosa con el medio ambiente y con el equilibrio territorial.

Los especuladores, los destructores de nuestra riqueza natural y paisajística, en definitiva, el turismo basado en el cemento no puede tener cabida en una sociedad como la nuestra, en la que la industria turística debe convertirse en un factor fundamental para el desarrollo global, basado en el crecimiento económico sostenible y generador de empleo estable y de calidad.

En este sentido hemos presentado la elaboración de un programa de turismo rural que sirva de factor dinamizador de las comarcas del interior de la Comunidad Valenciana.
Fomentar la diversificación de la oferta turística, atendiendo a las peculiaridades de cada espacio.
Y así, hemos presentado fomentar el turismo cultural basado en el patrimonio histórico y artístico de nuestras comarcas, como es la Cartuja de Valldecrist, el claustro del siglo XVIII de Montán, y todo lo que es el patrimonio histórico sobre todo del interior.

Fomentar el turismo de salud, balnearios y talasoterapia; fomentar el turismo social de congresos y grandes eventos, sobre todo en Valencia, Castellón y Alicante.
Fomentar el turismo gastronómico; fomentar el turismo medioambiental y naturista, que no se encuentra recogido en los presupuestos, y que fue también un punto base en la comparecencia del conseller de Industria, Comercio y Turismo.
Ampliar y mejorar la oferta, los destinos y servicios turísticos, para lo que se propone ampliar la red de centros de información turística; elaboración de planes estratégicos para las comarcas y municipios del interior, y aquellos degradados por actuaciones concretas, como es el plan de arcillas cerámicas, y para ello proponemos un plan de regeneración de la comarca de los Serranos.

También un albergue en Castellnovo, Jérica, la adecuación de la zona de la Carbonera en Chóvar; ejecución de un proyecto de La Vuelta de Hoz de Jérica, etcétera.
Elaboración de un programa de mejora de la seguridad de los turistas; potenciar y garantizar el acceso a todos los colectivos de personas con discapacidades; el desarrollo del título IV de la Ley 3/98, de espacios turísticos, que ya era un objetivo del señor Olivas hace cuatro años.

Y una de las problemáticas del sector es la existencia de un déficit de política de formación del capital humano.
Por ello pedimos un impulso a las políticas de capacitación y formación profesional; la ampliación y mejora de los CDT, con uno para Castellón, que también he visto que ha presentado una enmienda el Partido Popular, pero no llega a los doce millones que prometió el señor Matías Pérez Such.
Y la potenciación de las relaciones con las universidades públicas a través de la fundación Cavanilles, para ello hemos realizado una enmienda aumentando el presupuesto de dicha fundación.

Por último, pero no por ello menos importante, se ha recogido en las enmiendas la existencia de un déficit en la participación democrática de los principales actores económicos y sociales en la elaboración de una política turística.
Por ello pedimos el impulso y la dinamización del Consejo Valenciano de Turismo, el impulso y la dinamización de la mesa interdepartamental, con el fin de garantizar una política turística que sea transversal, todo el ámbito de la Comunidad Valenciana.

Nada más.
Muchas gracias.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyora Marco.

Té la paraula el senyor Ramírez.

 

**El senyor Ramírez Sorribes:**

 

Moltes gràcies, senyor president.

Quisiera comenzar mi intervención alabando la sensibilidad que en esta materia ha demostrado el Partido Socialista del País Valenciano, porque de la lectura de sus enmiendas, evidentemente se deduce que consideran que las actividades turísticas y comerciales son actividades importantes para nuestra comunidad.
Y vienen también a refrendar las líneas maestras del presupuesto que presenta el gobierno del Partido Popular.
Porque, bueno, pues yo podría suscribir de la A a la Z la intervención que la señora Marco ha hecho precisamente en esta comisión.
Y por ello tengo que decirle, señora Marco, que vamos a aceptar dos de sus enmiendas en materia de comercio, la 2.
741 y la 2.
742.

Y del resto de enmiendas, y del resto de enmiendas, debo decirle que tanto en el espíritu como en la forma, en la letra, aparecen recogidas en casi el 90% de sus propuestas dentro del presupuesto que estamos debatiendo.
Lo que no me gustaría perder la ocasión para hacer algunas matizaciones de carácter político en este momento.

Vamos a ver.
Que se nos diga y se nos hable de la situación en la que se encuentra el pequeño comercio *(so per interferència d'un mòbil)* en la Comunidad Valenciana, por parte de un grupo político que en su época de gobierno autorizó la gran mayoría de grandes superficies que hoy se encuentran en la Comunidad Valenciana, me parece por lo menos paradójico.
Parece que de sus enmiendas, esta poca sensibilidad que existió en su momento cuando ustedes gobernaban, parece que ha cambiado y a partir de ahora parece que a ustedes ya les preocupa el pequeño comercio.

Mire, la política en materia comercial que ha llevado el Partido Popular ha sido fundamentalmente una política de consenso.
De consenso con las asociaciones de comerciantes, favoreciendo el asociacionismo comercial en materias tan importantes como puede ser el establecimiento de los horarios comerciales, en materias tan importantes ­cosa que ustedes piden en sus enmiendas, y yo lo alabo y me alegra­, en cuestiones tan importantes sobre cómo debe diseñarse el mapa comercial de nuestra comunidad.
No estamos hablando de algo de hoy, estamos hablando que hace ya del orden de ocho años que se diseñó el Pateco, el plan de acción territorial comercial.
No lo diseñó la Generalitat Valenciana, lo diseñaron los representantes de los diferentes sectores comerciales junto con las cámaras de comercio.

Y aquel mapa lo que nos venía a decir era cuál era la situación comercial de nuestra comunidad y en qué zonas podía haber un hueco para que se pudieran instalar determinadas actuaciones de carácter comercial, es decir, grandes superficies.
Bien, hasta hace muy poco, el Gobierno de la Generalitat Valenciana no ha dado ni una sola licencia de apertura de estas grandes superficies, hasta hace relativamente muy poco.
Y las que ha aprobado han sido las que ya tenían una autorización previa, que venía de la época socialista.

En cualquier caso, estamos en una comunidad donde está consagrada la libertad de empresa y del libre comercio.
Y, por lo tanto, es cierto y coincidimos en que hay que apoyar al pequeño comercio mediante otras vías.
¿Y cómo hay que hacerlo?
Pues ­coincido con usted en muchas cosas­ apoyando la rehabilitación de cascos históricos donde pueda instalarse el comercio tradicional.
Se está haciendo y se seguirá haciendo.
En el presupuesto aparece una línea importante precisamente para eso.
Lo que no aparece, como ustedes piden, es el nombre y apellidos de determinadas actuaciones que a ustedes les interesan, y que seguramente a nosotros también.
Lo habitual, en materia de comercio, es que haya una línea presupuestaria global donde luego, a petición de los diferentes municipios, se firmen los convenios subsiguientes y que, por lo tanto, puedan llevarse las actuaciones que ustedes quieren y que demandan, en definitiva, los municipios.
Estamos hablando que hasta el día de hoy se han hecho más de cincuenta actuaciones en materia de rehabilitación de cascos urbanos y, sobre todo, de mercados municipales, y va a continuarse haciendo y practicando esta política.

Si hablamos luego de turismo, yo coincido un poco también en algunas de las medidas que ustedes proponen.
Es decir, hay que fomentar un turismo alternativo al de sol y playa, eso no es algo nuevo.
Tenemos una riqueza cultural y paisajística importante que debemos explotar, y el Gobierno Valenciano así lo ha entendido.
El número de camas que en el ámbito rural tenemos hoy para acoger a visitantes se ha multiplicado por cinco en los últimos años.
El número de visitantes que tenemos también en el interior, también ha sufrido un incremento exponencial.

Y nos hablan ustedes de turismo cultural.
Y yo también estoy de acuerdo, y también estoy de acuerdo porque tenemos una riqueza importante.
Ahora bien, sus palabras, desde mi punto de vista, chocan con determinadas propuestas que ustedes hacen en otros ámbitos, que parece que están en contradicción con lo que ustedes están proponiendo.
Por ejemplo, ustedes reiteradamente han drenado dinero de proyectos culturales de interior tan importantes como ha podido ser La Luz de las Imágenes.
En la legislatura anterior, en el último año, ustedes pidieron que se quitaran fondos importantes para la celebración de la Luz de las Imágenes en Orihuela.
Bien, nosotros no les hicimos caso.
No tenemos más que, afortunadamente, no tenemos más que ver cuál ha sido el balance económico, cultural y de conocimiento y de proyección que ha tenido Orihuela.
Y este año, lo vuelven a hacer ­no en esta sección, en otra sección­, nos vuelven a pedir que quitemos dinero de La Luz de las Imágenes, que nada más y nada menos se va celebrar en las próximas fechas en un municipio de interior y, además, de la provincia de Castellón, como es San Mateo.

Por lo tanto, a mí, permítame *(remors)* que le diga que me.
.
.

 

**El senyor president:**

 

Señorías, señorías, guarden silencio.

 

**El senyor Ramírez Sorribes:**

 

Veo que ustedes van.
.
.
las palabras van por un lado, pero los hechos van por otro.

Y nos hablan de la necesidad de apoyar el turismo de grandes eventos y de celebraciones y de congresos.
De acuerdo también, estamos de acuerdo.
Y la prueba de que estamos de acuerdo es que tenemos ya un palacio de exposiciones y congresos en Peñíscola que antes no teníamos, tenemos un palacio de exposiciones y congresos en Castellón que antes no teníamos y tenemos, por ejemplo, un palacio de exposiciones en congresos en Valencia que hace relativamente poco tampoco teníamos.
Luego, parece que el Gobierno Valenciana va también en la dirección que ustedes están proponiendo.

Y nos hablan de turismo cultural, turismo de un cierto nivel.
Bien, yo simplemente tengo que hacer referencia a su provincia y a mi provincia.
Castellón Cultural hoy es una actuación que puede tocarse y que puede verse.
No teníamos ningún museo en condiciones en la provincia de Castellón.
Hoy no es que tengamos uno, es que tenemos dos.
No teníamos ningún centro donde pudieran celebrarse actuaciones de carácter musical en la capital, porque el que había era privado y, además, se estaba cayendo.
Bien, hoy lo tenemos.

Luego, efectivamente, coincidimos que el turismo cultural, que el turismo de grandes eventos, que el turismo rural es importante y que debe ser, además, complementario con el de sol y playa, y coincidimos con lo que usted está diciendo.
Pero yo creo que no es que nosotros coincidamos con ustedes, es que ustedes coinciden con lo que el presupuesto marca.

Por lo tanto, yo, señora Marco, le diría que, en fin, podríamos aprobárselas, si usted quiere, pero me parecería una reiteración, que creo que desde el punto de vista estrictamente de procedimiento o procesal de lo que debe ser un presupuesto, evidentemente, el repetir dos veces lo que ya se está diciendo me parece que es gastar tiempo y, en definitiva, no ser rigurosos.
Yo le pediría que para el Pleno ­si usted quiere, podemos incluso debatirlo de forma posterior a esta comisión­, pudieran ustedes retirar la gran mayoría de enmiendas que presentan en materia de comercio, en materia de turismo, porque es que ­vamos a ver­ coinciden ustedes con nosotros.

Luego, en fin, yo creo que en esto de enmendar el presupuesto, como se ha dicho ya en algún debate, no se trata de ir a peso, se trata más de la calidad que de la cantidad.
Por lo tanto, yo creo que en la calidad estamos de acuerdo y que podemos llegar a acuerdos para el Pleno.

Nada más, señor presidente.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Ramírez.

Anem a votar este bloc d'esmenes, tenint en compte que hi ha dos que han sigut acceptades pel portaveu del Grup Popular, que són la 2.
741 i la 2.
742, que estes les passaríem a votar en primer lloc.
Vots a favor?
15.

Anem a votar la resta d'esmenes.
Vots a favor?
7.
En contra?
8.

A continuació anem a tractar un altre bloc d'esmenes, que tenen vostés relacionat, que comença en la 2.
785.

Té la paraula la senyora Marco, quan crega convenient.

 

**La senyora Marco Gual:**

 

Gracias, señor presidente.

Señorías.

El Grupo Parlamentario Socialista ha presentado un total de 75 enmiendas ­una es de modificación y las 74 restantes son de adición­ en lo que son los programas de ordenación y promoción industrial, comercio exterior, Impiva, Sepiva e Ivex.
Y puedo asegurar que no es una cuestión de peso, sino que es una cuestión de centrar claramente el presupuesto.
No son de peso sino de centrar claramente el presupuesto.

Y nosotros sí que hacemos lo que creemos que debemos hacer, y lo que son las líneas de nuestro programa, y modificamos con las enmiendas lo que es el presupuesto de acuerdo a lo que creemos que es conveniente para la Comunidad Valenciana.

En cuanto a lo que son las enmiendas de industria, hemos presentado enmiendas para el fomento decidido de las actividades de mayor valor añadido, que no se encuentra exactamente recogido así en el presupuesto y que he de recordar que el Partido Popular votó en contra en el Pleno a una iniciativa de Izquierda Unida con respecto a este tema.

Hemos presentado también enmiendas para que las tecnologías de la información.
.
.
En un momento en que las tecnologías de la información condicionan la nueva economía y la cualifación, hemos presentado enmiendas para la adaptación de la industria a esta nueva realidad, a la realidad en la que priman los conocimientos, la propiedad intelectual y la iniciativa emprendedora.

También hemos presentado enmiendas para el acceso a las nuevas tecnologías por parte de todas las personas.
Es decir, garantizar el acceso a las mismas por los autónomos y por las pymes.

También hemos presentado enmiendas para que los pequeños empresarios y los autónomos, que configuran y estructuran en gran medida el tejido empresarial de la Comunidad Valenciana, puedan aprovechar las ventajas que se derivan del nuevo marco internacional y no sufrir solamente las consecuencias.

Por último, se han incorporado algunas promesas de campaña.
Así, en el programa de ordenación y promoción industrial, las enmiendas presentadas están orientadas a impulsar la creación de nuevas empresas por parte de mujeres y de jóvenes, tanto para aquellas empresas de mayor valor añadido como para las comarcas de interior.
Y en tal sentido, se pide la creación de un vivero de empresas en la zona de Segorbe.

Hemos hecho una enmienda para apoyar decididamente a las pymes en cuanto a lo que es la formación y la supervivencia, creación de un observatorio de pymes para desarrollar una oferta integrada de servicios que faciliten su competitividad.

En cuanto al desarrollo comarcal de la Comunidad Valenciana, que creemos que es importantísimo, pedimos lo que es el Instituto de Promoción Económica del Alto Palancia, que, como bien sabrán ustedes, la zona del Alto Palencia es una comarca del interior bastante deprimida.

Por últimos, hemos realizado una que echábamos de menos en los presupuestos, ya que el señor conseller de Industria, Comercio y Turismo es de Alcoy y no la hemos visto en los presupuestos.
Es una enmienda sobre la ayuda a la renovación de equipos de riesgo de transmisión de legionela, que también he visto que ustedes han presentado.

Las enmiendas, en cuanto al Impiva, están dirigidas al aumento del uso de nuevas tecnologías, potenciar el I+D+I y la profesionalización de los recursos humanos.
Por tal motivo, hemos presentado una enmienda para aumentar progresivamente el gasto de I+D+I hasta alcanzar un 2% del PIB, que tampoco se encontraba recogido de esta forma en los presupuestos.

Aumentar la red de institutos tecnológicos y fomentar la creación de parques científicos y tecnológicos en toda la Comunidad Valenciana, que tampoco se encontraba recogida de esta forma en los presupuestos.
Y que, por cierto, brillan por la ausencia los 30 millones para infraestructuras de institutos tecnológicos.

En este sentido, hemos pedido la creación del Instituto Tecnológico del Comercio, del transporte, el del mármol, el agroalimentario del mediterráneo, un parque científico-tecnológico en Alicante ­que espero que aprueben porque también es promesa lectoral suya­, uno en Elche, en Sagunto y un parque científico-tecnológico en Castellón.

En cuanto a la financiación del Redit, volvemos.
.
.
como le dije al conseller en su momento, yo no sé qué hace el Redit.
.
.
si todavía está jugando al golf en la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, o ahora no sé dónde se ha ido, porque aquí sigue sin estar.
Y he de recordar que la red de institutos tecnológicos depende del Impiva.

En cuanto a las nuevas tecnologías, hemos presentado una serie de enmiendas para asegurar el derecho a la igualdad en el acceso a las mismas, creación de la Agencia Valenciana de Protección de Datos, creación del premio internacional de creación de páginas web y creación de las plataformas empresariales de cooperación en cuanto a la innovación.

También hemos presentado una enmienda para eliminar la discriminación de género en el ámbito empresarial, potenciar la formación continua de los recursos humanos y facilitar la incorporación de recientes titulados a las empresas.

En cuanto a las enmiendas del Sepiva, creemos que el Sepiva debería tener como objetivo la creación de suelo industrial dentro de un programa integral de suelo, promocionando nuevos suelos, rehabilitando el existente y otorgando una visión integral a la nueva localización espacial de la actividad, con criterios de vertebración del territorio y de crecimiento económico ordenado y sostenible; facilitar la implantación de pymes y de alquiler de naves industriales, que tampoco lo hemos visto en los presupuestos; consolidar la posición de la empresa pública en la creación del suelo, que tampoco estaba en los objetivos del Sepiva; establecer como preceptiva la consulta en este organismo sobre la disponibilidad de suelo industrial, que tampoco se encontraba en los objetivos del Sepiva.

En el programa de comercio exterior e Ivex, las enmiendas presentadas tratan de conseguir una mejora de la internacionalización y la competitividad en las empresas valencianas, mediante la elaboración de un plan de detección de las necesidades en el exterior; la elaboración de programas de promoción de la exportación; facilitar la incorporación de pymes en el comercio exterior, porque dado su tamaño es bastante complicado salir al exterior; evitar en la medida que sea posible competir en perjuicio de las organizaciones que promueven el comercio justo y solidario, que tampoco se encuentra en los objetivos, y control y seguimiento de las tareas realizadas por el Ivex para evitar episodios ocurridos en el pasado y que son de conocimiento de todos.

Muchas gracias y nada más.

 

**El senyor president:**

Gràcies, senyora Marco.

Té la paraula el senyor Ramírez.

 

**El senyor Ramírez Sorribes:**

 

Moltes gràcies, senyor president.

Anunciar, en primer lugar, la aceptación por parte del Grupo Parlamentario Popular de dos enmiendas del Grupo Socialista, la 4.
464 y la 4.
465.
Vamos a votar a favor.

Dicho esto, mi argumentación debería de ser muy parecida a la formulada por mí en el apartado dedicado a comercio y a turismo.
Alabo, en primer lugar, la sensibilidad del Grupo Parlamentario Socialista, que coincide con la que nosotros tenemos, es decir, de la necesidad de apoyo al sector empresarial, especialmente el sector empresarial autóctono, es decir, valenciano, con sus peculiaridades, con sus características específicas, como puede ser su dimensión reducida, su capacidad para ser flexible y sus limitaciones para salir al exterior en muchos casos.
Y, también, en la escasez de medios para incrementar su porcentaje de I+D+I.

Bien, pues hecho este análisis, debo decir que este es precisamente el espíritu del presupuesto que estamos contemplando.
Debo recordarles que si ustedes me preguntan sobre I+D+I, pues tenemos un presupuesto del Impiva, que debe ser quien gestiona las relaciones entre I+D+I, debajo de los cuales está institutos tecnológicos, universidades, etcétera, etcétera, con las empresas, pues su presupuesto ­cosa que hoy estamos debatiendo aquí- ha aumentado un 45%.
Es decir, estamos hablando de una asignación de recursos, un crecimiento de recursos muy notable.

Probablemente sea una de las partidas con carácter general que más aumenta dentro del presupuesto de la Generalitat Valenciana, por no decir la que más.
Y que, en cualquier caso, refleja la preocupación de este gobierno, del gobierno del Partido Popular, para reducir esa distancia que en materia de I+D+I, pues los países de nuestro entorno más avanzados todavía nos llevan.
Junto a la iniciativa estrictamente pública en investigación tiene que haber una iniciativa de carácter privada.
Y, evidentemente, los institutos tecnológicos juegan un papel, yo diría, determinante.

Simplemente, por dar alguna cifra, para que quede aquí a título informativo, decirles que el número de empresas que en el último año han apoyado a los institutos ­número de empresas valencianas, por supuesto­ está rondando las 6.
600 empresas, cifra que contrasta con lo que ocurría solamente unos años atrás, en el año 1995, donde estábamos hablando del entorno de 3.
000 empresas; es decir, hemos doblado el número de empresas que los institutos tecnológicos apoyan.

¿Y eso por qué lo hacen?
Pues lo hacen fundamentalmente por una cuestión: porque la administración pública apoya con más fondos y con más recursos, precisamente, a estos institutos.
Tenemos más institutos, en la actualidad 23, y además lo hacen con más dinero.
Pueden apoyar más, porque tienen más medios, más medios económicos y más medios humanos.
Y eso redunda claramente en que nuestras empresas tengan un apoyo desde el punto de vista tecnológico, puedan ser más competitivas y puedan vender más y mejor sus productos a lo largo de todo el mundo.

Bien, pues igual ocurre con el Sepiva.
Yo recuerdo no hace demasiado tiempo que el Sepiva se limitaba a construir dos o tres polígonos durante el ejercicio, por supuesto en municipios gobernados por determinado partido político, otros municipios donde también era importante el que hubiera una infraestructura industrial sus proyectos dormían el sueño de los justos en algún cajón olvidado en el Sepiva, cosa que no ocurre hoy.
Yo simplemente quiero que ustedes se den un vistazo por las últimas actuaciones que el Sepiva ha hecho con carácter general a lo largo de toda la Comunidad Valenciana y verán que se ha invertido donde ha hecho falta.

Para este presupuesto.
Para este presupuesto tenemos proyectada la mayor oferta de suelo industrial público de la historia de la Comunidad Valenciana.
Solamente en Parc Sagunt, solamente en eso, no voy a hablar de Parc Castelló, no voy a hablar de otras zonas, solamente en eso estamos hablando de 20 millones de metros cuadrados públicos, es decir, con un precio adecuado, con unas instalaciones y unas infraestructuras lo más modernas posible para que nuestros industriales puedan contar con infraestructuras importantes.
Insisto, la mayor oferta de suelo público de la historia hecha por una empresa pública, de capital público, como es el Sepiva.
Luego creo que es innegable el apoyo de la administración valenciana a las empresas y concretamente para que puedan disponer de suelo industrial.

Y respecto al Ivex, comparto la necesidad de que aquellas empresas que por su tamaño, por su localización o por la tipología del producto, tengan dificultades para salir al exterior.
Bien, compartiéndolo, también lo comparte con ustedes y con nosotros el Grupo Parlamentario Popular, el gobierno de la Generalitat Valenciana.
No son nuevos los planes de iniciación a la exportación que se pusieron en marcha ya hace dos o tres años y que pretenden, precisamente, cubrir la inquietud y la sensibilidad que el Partido Socialista ha mostrado, que es que esas empresas que tienen dificultades para exportar puedan salir.

Y no solamente eso.
Aquellas empresas que han tenido alguna experiencia de carácter esporádico y tienen una distribución geográfica de sus ventas todavía pequeña o poco repartida, pues puedan, precisamente, ahondar en ese proceso que ya han iniciado.
Estamos hablando del Plan de consolidación de exportaciones, que está beneficiando a muchísimas empresas.

¿Y cuál es la fórmula para conseguir eso?
Pues más medios económicos, más recursos en el exterior, humanos y técnicos y, fundamentalmente, imaginación, imaginación en hacer que nuestras empresas sean más conocidas y que nuestros productos sean más apreciados por los sectores exteriores, como se ha hecho hasta ahora.

Nada más, señor presidente.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Ramírez.

Sí, senyora Marco.

 

**La senyora Marco Gual:**

 

Ens agradaria votar por separat les esmenes 2.
846, 47, 4.
304 i, per una altra banda, la 4.
254 i 4.
255, que corresponen a indústria i a l'Impiva.

 

**El senyor president:**

Una per una?

 

**La senyora Marco Gual:**

 

No.
El primer bloc pot ser junt i l'altre també.

 

**El senyor president:**

 

Molt bé.

Anem a passar a votar, en primer lloc, les dos esmenes que el Grup Popular ha dit que acceptava, que és la 4.
464 i la 4.
465.
Vots a favor?
15.

Passem a continuació a votar este bloc d'esmenes que la senyora diputada ha demanat, que és la 2.
846, la 2.
847, la 4.
304, 4.
254 i 4.
255.

 

**La senyora Marco Gual:**

 

Les tres primeres i les dos últimes.

 

**El senyor president:**

 

Les tres primeres: 2.
846, 47 i 4.
304.
Vots a favor?
*(Remors.
Pausa)* Disculpen les seues senyories un minut.
*(Pausa)*

**La senyora Marco Gual:**

 

Ha habido una confusión, perdón, señor presidente.

 

**El senyor president:**

 

Aquí no nos confundimos nunca, *(rialles)* interpretamos erróneamente las cosas, pero confundirnos, jamás.

Després de votar les dos esmenes que s'han votat i s'han aprovat per unanimitat, anem a votar tota la resta d'esmenes que queden en este bloc que s'ha estudiat.
Vots a favor d'estes esmenes?
7.
En contra?
8.

A continuació, i seguint l'ordre, hi ha un bloc d'esmenes, que són la 2.
845, 46, 47 i 48 i la 4.
253, que són del Grup Popular.

 

**El senyor Ramírez Sorribes:**

 

Gràcies, senyor president.

Per a demanar que passen directament a votació i anunciar que una d'elles és la de la legionela.

 

**El senyor president:**

 

Sí, senyora Pérez.

 

**La senyora Pérez i Martí:**

 

A mi m'agradaria que tornara a repetir l'ordre.

 

**El senyor president:**

 

Si no estic jo equivocat és: la 2.
845, 46, 47, 48 i la 4.
253.

 

**La senyora Pérez i Martí:**

 

A mi m'agradaria, senyor president, que es votaren per separat la 2.
845, 46 i la 48.

 

**El senyor president:**

 

Molt bé.
Farem dos blocs, si les seues senyories no tenen inconvenient, que serà la 2.
845, la 46 i la 48.
I l'altre bloc serà la.
.
.
*(remors)*

**La senyora Marco Gual:** 

 

Pedimos que sea una a una.

 

**El senyor president:**

 

Pues una a una, para servir al consumidor.
I, en esta ocasió, els consumidors són els il·lustres diputats*.
(Rialles)*

 

Anem a votar.

Vots a favor de la 2.
845?
14.
Abstencions?
1.

Vots a favor de la 2.
846?
8.
Abstencions?
7.

Vots a favor de la 2.
847?
8.
Abstencions?
7.

Vots a favor de la 2.
848?
14.
Abstencions?
1.

Vots a favor de la 4.
253?
14.
Abstencions?
En contra?
*(Pausa.
Rialles)* Perdó, estàvem votant l'última que és la 4.
253.
Havia demanat vots a favor.

 

**La senyora Pérez i Martí:**

 

Bo, jo estic en contra.

 

**El senyor president:**

 

Vots a favor crec que eren 14, si no recorde mal.
Vots en contra, 1.

Votat el bloc d'esmenes que corresponen al Grup Popular, anem a passar a un altre bloc d'esmenes d'Esquerra Unida, que el tenen vostés relacionat i que va de la 2.
849 a la 2.
878.
Té la paraula la senyora Pérez, quan crega convenient.

 

**La senyora Pérez i Martí:**

 

Gràcies, senyor president.

Senyories.

Aquestes 39 esmenes s'han realitzat als organismes autònoms dependents de la Conselleria d'Indústria, com és l'Institut Valencià de l'Exportació, al qual presentem tres línies d'actuació noves en objectius bàsics; a l'entitat 22, Agència Valenciana de Turisme, en la qual sol·licitem el foment sobretot de les mancomunitats com a base per al desenvolupament turístic comarcal, i la valencianització del sector turístic, cada vegada més allunyat de la realitat lingüística del País Valencià.

 

**El senyor president:**

 

Senyora Pérez, li demane disculpes, perquè havia anunciat un bloc d'esmenes que els senyors diputats hauran detectat que no correspon.
*(Remors)* Tant de paper, tant de paper i tanta cosa.
.
.
*(Remors)*

Vosté seguixca, efectivament, amb l'exposició que estava fent, però el bloc d'esmenes correspon a la que comença amb la 4.
358.

 

**La senyora Pérez i Martí:**

 

Gràcies, senyor president.
No passa res.
Començaré de nou per a poder centrar una mica l'exposició del que ha de ser el debat de la setmana que ve.

Aquestes 39 esmenes, conforme he dit en un principi, estan realitzades als organismes autònoms depenents de la Conselleria d'Indústria.

Així, doncs, a l'Institut Valencià de l'Exportació presentem tres línies d'actuació en objectius bàsics que mos semblen importants i que són per a desenvolupar al llarg del 2004.

A l'entitat 22, Agència Valenciana de Turisme, considerem oportú, i així ho sol·licitem, fomentar les mancomunitats com a base per al foment o el desenvolupament turístic comarcal, i la valencianització del sector, que cada vegada més allunyat de la realitat lingüística valenciana.

L'increment pressupostari en matèria d'especialització turística, al qual demanem 67.
000 euros, o.
.
.

 

**El senyor president:**

 

Senyories, guarden silenci, per favor.

 

**La senyora Pérez i Martí:**

 

.
.
.
patrocinis i programes, 50.
000 euros; suport a la cooperació, 50.
000 euros; estudi i difusió, que sol·licitem més 20.
000 euros; assistència tècnica municipal, amb una dotació al nostre parer, tractant-se de municipis, molt escassa i que sol·licitem un increment de 300.
000 euros; ajudes a associacions, 200.
000 ­després ho copies, xica­; a Qualitur, 150.
000; senyalització turística, ja que no està realitzada en el conjunt del País Valencià, 100.
000 euros, i millora de recursos turístics perquè la quantitat siga l'equivalent als pressupostos del 2003, 21.
000 euros.

També sol·licitem una nova línia, uns plans turístics comarcals, amb una dotació de 500.
000 euros, basada concretament en un dels objectius abans enunciats.

A l'entitat 27, l'Impiva, vostés saben la sensibilització que sempre se té per part de l'Impiva, sol·licitem un increment de 400.
000 euros per a la millora de la competitivitat i el desenvolupament del teixit productiu.

I per al desenvolupament de recursos humans, especialització, joves titulats, formació contínua, canvis tecnològics, un increment de 500.
000 euros més, ja que aquesta partida ha sofert un retall considerable si comparem el pressupost del 2003, en estos dies en vigor, en allò que n'hi ha pressupostat per a l'any 2004.

I esta seria en resum l'exposició de les esmenes presentades per Esquerra Unida.

Gràcies, senyor president.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyora Pérez.

Té la paraula la senyora Martínez.

 

**La senyora Martínez Zaragoza:**

 

Muchísimas gracias, señor presidente.

Señora Dolors.
En primer lugar, con la unificación de todos los institutos autónomos que ha expuesto usted en su intervención, destacarle que no podemos aceptarle ninguna de sus enmiendas en lo que supone, sobre todo, la modificación y las nuevas líneas de creación que usted propone, tanto para.
.
.

 

**El senyor president:**

 

Senyories, guarden silenci, per favor.

 

**La senyora Martínez Zaragoza:**

 

.
.
.
el Instituto Valenciano de la Exportación como para el Instituto Valenciano de Turismo.

El Instituto Valenciano de la Exportación que a día de hoy, con los objetivos y las líneas de trabajo que se significan en los presupuestos del 2004, queda expresamente señalada y dotada económicamente la gran importancia que da el Gobierno Valenciano para la promoción de las empresas y la colaboración que se está haciendo ya no solo desde la conselleria a que pertenece el Ivex sino desde todo el Gobierno Valenciano y su acción de trabajo.

Con respecto a las enmiendas que ha presentado al Instituto Valenciano de Turismo y su gran sensibilidad y preocupación que tiene por la promoción del turismo rural, la mejora de los recursos turísticos o la aceleración y la intensificación del trabajo por parte de las mancomunidades, señalarle que el Gobierno Valenciano, y lo destaca así muy bien en los presupuestos del 2004, está muy preocupado, y en ese sentido está trabajando en los últimos años y reforzando los recursos por potenciar ya no solo el turismo de sol y playa que tantos éxitos y tantos ingresos está trayendo a la Comunidad Valenciana, sino potenciar, cuidar, todos los municipios de interior de la Comunidad Valenciana para que las gentes que viven se queden, que los cuiden, que los potencien y se mejore el turismo rural, y siempre y cuando mejorando los recursos naturales de su entorno y, por tanto, cuidando el turismo de interior.
Por lo tanto, no vamos a aceptar las enmiendas en ese sentido que ha propuesto para el Instituto Valenciano de Turismo.

Y con respecto a las enmiendas que ha presentado al organismo autónomo Impiva, decirle que hay muchas de ellas en las que su grupo parlamentario expresa también la preocupación por el cuidado medioambiental de las empresas en la Comunidad Valenciana.
Ha propuesto sobre todo ampliación de objetivos para minimizar los residuos para la reducción de las emisiones tóxicas de las empresas, y toda una serie de medidas que ya están contempladas por parte del Impiva, por parte de la Conselleria de Industria.
Y decirle que existe a día de hoy, desde hace muchos años, una orden que se publica por parte de la Conselleria de Territorio y Vivienda y Medio Ambiente a la que se pueden acoger todas las empresas, las pequeñas y medianas empresas, para minimizar el impacto ambiental y cuidar el entorno.
Además de que es una obligación a día de hoy, y si no, el Seprona, que es la unidad que cuida de estas cosas de la Guardia Civil, está para sancionar a cualquier empresa que contamine y que, por ejemplo, vierta aguas sin depurar y no trabaje como es debido.
Por lo tanto, señora Dolors, en este sentido no podemos aceptar las enmiendas relacionadas con el Impiva.

También hay otro tipo de enmiendas que si acaso las veríamos en el Pleno, como que ustedes proponen que las universidades promuevan la orientación de los alumnos hacia actividades emprendedoras por parte de los empresarios, y decirle que las universidades son organismos autónomos y son ellos quienes deben decidir sus currículums y sus manera de trabajar, y no tenemos que ser los grupos políticos quienes les incentiven para que trabajen de una u otra manera.

Nada más y muchísimas gracias.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyora Martínez.

Anem a passar a votar este grup d'esmenes que ha defensat la senyora Pérez, i les passem, si no n'hi ha ningun inconvenient, totes en bloc.
Vots a favor del grup d'esmenes?
7.
En contra?
8.

Hem acabat de debatre d'una forma intensa i àgil, que és com les coses deuen funcionar, intenses i àgils, la secció número 11, que és indústria, comerç i turisme.

I anem a passar a votar esta secció i els seus organismes.
Vots a favor de la secció?
8.
En contra?
7.

Vots a favor de l'Ivex, que sí que té esmenes?
8.
En contra?
7.

L'Impiva, que també té esmenes?
8.
En contra?
7.

El Sepiva, que també té esmenes?
8.
En contra?
7.

L'Agència Valenciana de Turisme, que també té esmenes?
8.
En contra?
7.

Hem acabat de debatre i de votar la secció número 11.

Se suspén la sessió, senyories, fins les 11 i mitja.

 

*(Se suspén la reunió a les 11 hores)*

*(Es reprén la reunió a les 11 hores i 34 minuts)*

**La senyora Pérez i Martí:**

 

*(Inoïble)* .
.
.
conjuntament una quantitat d'esmenes, conforme ha exposat el senyor president, i aixina ja no me repetixc, al programa 711.
10, direcció i serveis generals, perquè any darrere any les ajudes destinades a les cambres agràries de València serveixen per al seu manteniment com a patrimoni, però no com a un òrgan democràtic, un òrgan democratitzat del País Valencià, iniciativa que vinc portant des de l'any 1995 fins ara i que no s'ha tret res de trellat, perquè demanem eleccions a estes cambres agràries, i esta seria una de les línies d'actuació que demanem de la conselleria mateixa.

L'ecologia també, al nostre pensar, és fonamental dintre dels nous àmbits alimentaris, i la creació d'una agència de l'agricultura i ramaderia ecològica estaria en consonància amb les necessitats d'una societat valenciana cada vegada més canviant i en busca de la qualitat alimentària, valga la redundància.

La desaparició i venda d'arbres mil·lenaris, principalment oliveres, ha estat tot un seguit d'iniciatives al llarg d'esta última legislatura, la que acabem de passar, i ens condueix a sol·licitar una llei de protecció de patrimoni vegetal, llei que en el seu dia ja havia preparat el Partit Socialista.

L'apicultura, per problemes de la pinyolada, ha sofert una certa minva d'apicultors, però a hores d'ara no es sap amb exactitud quina és l'estadística existent ni quants els apicultors en actiu, i estimem que tant una parcel·la com l'altra són fonamentals per tractar les ajudes concretes a aquest sector.

El sector de la xufa ha tingut un creixement productiu considerable, de la qual cosa a mi em sembla que ens haurem de donar l'enhorabona per la part que mos correspon.
Però cal anar més enllà.
Degut a l'entrada de xufa de tercers països, molt habitual a la nostra terra, s'han de regular els contractes de compravenda, concretament del sector de la xufa, i cal promoure la regulació del mateix sector.
Cal buscar nous mercats, i demanem la seua realització junt amb el govern central.

La fruita és un producte agrari que mai s'ha tingut la cura de protegir-lo suficientment, ni de procurar el seu millor desenvolupament, tot i que servixca per desenvolupar les comarques de l'interior principalment.
Per tant, estimem de màxima consideració la realització d'un inventari fructícola, així com un cens d'explotacions fructícoles al País Valencià.

En la V Legislatura, i per unanimitat, va ser aprovada una moció per a la implantació de plantes de biomassa per a la crema de, entre altres matèries, la palla de l'arròs.
Com que per a tal efecte no hi ha hagut capacitat, sol·licite un sistema alternatiu de crema de l'esmentada palla de l'arròs pel problema que té en la salut de totes aquelles persones i aquelles poblacions que estan en l'entorn.

I amb referència a l'arròs, el control fitosanitari més adequat per als productes que vénen de països tercers.

A més, sol·licitem un increment de 39,90 euros al codi línia T0163000, foment de les actuacions agràries, i aquest augment representa en la seva totalitat la mateixa dotació pressupostària existent al 2003.
Considerem que és que no s'ha tingut la suficient cura al saber que la vida puja però que esta concretament partida pressupostària havia baixat en referència als pressupostos que encara estan vigents en estos moments.

Per al suport de les organitzacions agràries, sol·licitem un increment de 100.
000 euros.

Com que l'impuls a la integració de la dona en l'àmbit rural i per al desenvolupament de les comarques de l'interior és necessari, sol·licitem un increment de la partida pressupostària concretament per a desenvolupar els treballs de la dona a les comarques de l'interior, sol·licitem, com dic, un increment de 163.
000 euros.
Promoció associativa de joves agricultors, també demanem 300.
000 euros de creixement, i desenvolupament rural, 150.
000 euros.

Al codi línia T475000, sol·licitem també un increment de 40.
04 euros, l'equivalent a la mateixa quantitat que l'any passat existia, així com un codi línia nou dotat amb 200.
000 euros per al suport a les activitats de l'Associació de Pous de Reg de la Comunitat Valenciana per a una correcta utilització de l'aigua i del foment de la participació dels usuaris.

Gràcies, senyor president.

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyora Pérez.

Té la paraula el senyor Del Baño.

 

**El senyor Del Baño Fernández:**

 

Muchas gracias, presidente.

Señorías.

Señora Pérez.
En principio, me gustaría mostrar mi contrariedad ya que en todo el grupo de enmiendas que han presentado a la sección 12, de agricultura, ganadería y pesca, no he notado ninguna aportación que hayan hecho positiva ni novedosa de los presupuestos.
*(Remors)* No, señora Pérez.
Ustedes simplemente se han dedicado a cambiar unas partidas presupuestarias de un programa a otro, solicitar objetivos a programas cuyos objetivos estaban ya incluidos en otros programas o solicitar incluso actuaciones de la conselleria que ya está llevando a cabo la conselleria, incluso que ya han sido finalizadas por ser actuaciones de carácter temporal.

Sabe usted que los presupuestos de la conselleria para este ejercicio se han incrementado en un 3%, incremento que hace que los presupuestos sean razonables para llevar a cabo la política que la consellera Amor llevó.
.
.
*(Una veu: "¿razonables?
")* .
.
.
razonables, para llevar a cabo la política que la consellera Amor expuso en el Pleno en su comparecencia y que, en definitiva, tiene como objetivo el seguir fortaleciendo un sector productivo tan importante para nosotros, para la Comunidad Valenciana, como es la agricultura, pesca y alimentación.

Entrando en las enmiendas, no me voy a detener una por una, por la escasez de tiempo, pero sí me gustaría hacer hincapié en algunas que considero de más trascendencia.

En cuanto a lo de las cámaras agrarias, de la 1.
849, 50 y 51, las líneas presupuestarias referidas tienen como objeto la financiación del funcionamiento de las cámaras agrarias, y no es la Ley de presupuestos donde se debe debatir el tema de las elecciones.
En todo caso debe ser fruto de un consenso de todas las asociaciones agrarias.
.
.
Sí, hombre, sí.

Agricultura ecológica, la 2.
852 y 53, sabe usted que la política que está llevando a cabo el Gobierno Valenciano en materia de agricultura ecológica está totalmente consensuada con el sector a través del Comité de Agricultura Ecológica, que está funcionando correctamente.
En los próximos cuatro años se van a triplicar las hectáreas para este tipo de agricultura y se va a crear dentro del Ivia un centro de agricultura sostenible que se va a dedicar a esto.

Inventario citrícola y frutícola.
Se propone un proyecto que ya se está realizando en la conselleria a través del sistema de información geográfico, que como usted sabe, es un sistema avanzado y sin precedentes en otras comunidades.
En estos momentos se están ejecutando los trabajos de la tercera fase del SIG, cuya conclusión en junio del 2004 contará con un 65% del territorio de la comunidad censado.

Controles fitosanitarios de terceros países, sabe su señoría que no es competencia del gobierno autonómico por ser un tema de carácter europeo.
Ahora sí, le indico que sin embargo la conselleria está realizando las gestiones pertinentes a este fin, que ya le informaré en su momento.

El doble etiquetado, se ha acordado a través del ministerio el doble etiquetado para frutas y hortalizas, para frutas y verduras, y además la conselleria lo ha ampliado para productos pesqueros.

Observatorio de precios autonómicos que solicitan, existe ya uno a nivel nacional donde están representadas todas las asociaciones y sectores de todo tipo y que funciona correctamente.

Y para finalizar, me llama la atención que en las últimas enmiendas tiene la manía constantemente de querer minorizar el capítulo II, pretendiendo disminuir este capítulo que es importante para el funcionamiento de la conselleria, y aparte, para llevar otros tipos de programas tan importantes.

Nada más.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Del Baño.

Anem a passar, per tant, a votar este bloc d'esmenes.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8

Passem a continuació a debatre l'altre bloc d'esmenes, que arreplega de la 2.
879 a la 2.
896.
Té la paraula la senyora Pérez.

 

**La senyora Pérez i Martí:**

 

Gràcies, senyor president.

Arreplega diversos programes.
Al programa 714.
10, que és l'ordenació i millora de la producció pesquera, sol·licitem dues partides pressupostàries noves que ja existien l'any 2003, i considerem per informe del sector que deuen continuar existint als pressupostos del 2004.
Una d'elles és per a la formació marítima pesquera, 156.
010 euros, i, la segona, estudi sobre pesca i aqüicultura, 12.
002 euros.
I torne a repetir que per sol·licitud del sector.

El programa 714.
60, qualitat agroalimentària.
Considerem com a objectiu bàsic la creació de l'Agència Valenciana de l'Agricultura Ecològica, la qualitat del pa en forns i expenedories, la informació de la procedència de la pasta del pa, la data d'elaboració, i si és congelat o és semicongelat.
I això és important perquè va en referència a la qualitat de l'alimentació dels valencians i les valencianes, i d'este tema també s'ha discutit molt en esta casa.

Al programa 531.
10, estructures agràries, per a poder desenvolupar la llei de la terra fan falta inversions, i per este motiu, perquè pensem que açò sembla ser que cada vegada està més llunt de poder-se aplicar, és pel que demanem una línia específica amb una dotació de 2 milions d'euros, i, efectivament, eixos 2 milions d'euros, com la resta, els sol·licitem del capítol II, que són els diners de la mateixa consellera, perquè té solament per a funcionar la Conselleria 26 milions d'euros.

Per als joves agricultors, en plans de millora, també sol·licitem una línia nova equivalent a 1 milió d'euros.
Per què?
, perquè podem parlar molt de joves agricultors, però mai aplegar a saber la necessitat concreta i la potenciació que els hem de donar, i sense partides pressupostàries específiques no se pot dur endavant.

Per a recursos de formació professional superior en citricultura, sol·licitem 96.
000 euros, perquè no desapareguen, així com una ajuda a la Universitat Politècnica de València, que sembla ser que les ajudes estan desapareguent de la Universitat però molt ràpidament, per a la investigació del genoma dels cítrics, equivalent a 300.
000 euros.
Esta partida existia l'any passat i va ser de summa importància per al sector citrícola i també per a la investigació de la mateixa Universitat Politècnica.

Com no puc acabar la intervenció, li done les gràcies i aixina quedaria defensat este bloc d'esmenes.

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyora Pérez.

Té la paraula el senyor Del Baño.

**El senyor Del Baño Fernández:**

 

Gracias, señor presidente.

Señora Pérez, en principio, me gustaría empezar por la enmienda 2.
881, que creo que no ha sido retirada hasta la fecha, que es donde usted pide ayudas compensatorias para el cultivo del arroz como consecuencia de las penalizaciones europeas, que, como usted sabe, ya no existen estas penalizaciones para los agricultores valencianos desde hace dos semanas, que se llegó a un acuerdo histórico después de muchos años de reivindicación de los arroceros.
.
.

**La senyora Pérez i Martí:**

 

Y por mí.
.
.

**El senyor Del Baño Fernández:**

 

Vale, entonces, por supuesto, me gustaría que examinara.
.
.
, la tenga en consideración para retirarla, porque no tiene sentido ya.
.
.
*(La senyora Pérez i Martí comenta sense micròfon: "Serà retirada en Ple"*) Vale, muchas gracias.

Calidad del pan.
Está dentro de las actividades del programa de control del Instituto Valenciano de Calidad Agroalimentaria, aparte de que sabe que hace unas semanas se aprobó un decreto elaborado por la Conselleria de Industria, Agricultura y Sanidad, justamente, para regular la venta de pan, la sanidad del tema y masas congeladas.
.
.
¿Lo recuerda?

Respecto a las enmiendas 2.
894, 2.
895 y 2.
896, las líneas que ustedes reclaman ya están incluidas en la 4799000, en los proyectos de investigación Agroalimed.

En cuanto a censo de pozos, recientemente la Conselleria ha realizado un inventario de los pozos realizados por la administración hidráulica en la Comunidad Valenciana en el período comprendido entre el 1995 y 2002.

Y seguimos con el capítulo II.
Ustedes dicen que la consellera tiene 26 millones de euros, pero para su gasto personal, pero no es para su gasto personal, usted sabe, vamos, que del capítulo II, los programas para la *Ceratitis capitata*, para ferias, certámenes, la promoción de nuestros productos en ferias y certámenes también están incluidos en el capítulo II.

Nada más.
Muchas gracias.

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Del Baño.

Anem a passar, doncs, a votar este grup d'esmenes.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.

Passem a continuació a debatre el grup d'esmenes que arreplega la 2.
897 a la 2.
910.
Té la paraula la senyora Pérez.

**La senyora Pérez i Martí:**

 

Gràcies, senyor president.

Estes són unes esmenes realitzades al programa 542.
20, investigació i tecnologia agrària, al qual sol·licitem una nova línia destinada a organismes públics d'investigació, amb una dotació de 600.
000 euros.

A més a més, quantes esmenes recuperant partides pressupostàries existents al 2003, que no existien, que ara havien desaparegut i que les considerem importants, i increments en diferents codis línia, i així mateix al programa 714.
10, ordenació i millora de la producció pesquera, sol·licitem, per descomptat, al codi línia T2426000 50.
000 euros, i al T0206000 100.
000 euros.

D'esta forma estes també quedarien debatudes.

Gràcies, president.

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyora Pérez.

Té la paraula el senyor Del Baño.

**El senyor Del Baño Fernández:**

 

Señor presidente.

Señora Pérez, destacarle ante todo el incremento presupuestario del programa de investigación y tecnología agraria, el 542.
20, que tiene un incremento presupuestario para el próximo periodo del 5,7%, y a ello añadir el incremento presupuestario del Ivia, que sube un 8,8%.
De todos es sabido que el Ivia se ha convertido en un centro de investigación de referencia europeo.

Enmienda 2.
898.
Está contemplada, como una de las anteriores del bloque anterior, en los proyectos Agroalimed, que sabe que es un centro que es de referencia de investigación agroalimentaria, se ha firmado ya el protocolo entre el Ivia, centros de investigación de las universidades y el Csic y es la primera vez que tiene consignación presupuestaria en este ejercicio.

En cuanto a las demás enmiendas que han presentado para incrementar subvenciones para cursos, másteres, etcétera, etcétera, decirle que las cantidades consignadas se ajustan en cada caso a los objetivos perseguidos.

Gracias.

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Del Baño Fernández.

Anem a passar a votar este grup d'esmenes.
Vots a favor?
7.
En contra?
8.

Passem a continuació a l'altre grup d'esmenes, que van de la 2.
911 a la 2.
928.

Té la paraula la senyora Pérez.

**La senyora Pérez i Martí:**

 

Gràcies, senyor president.

En aquest últim bloc d'esmenes que presente a tots vostés, presente concretament 18 esmenes als programes 714.
20, d'ordenació i millora dels productes agraris; al programa 714.
60, qualitat agroalimentària, i al programa 714.
80, desenvolupament i millora de la ramaderia.

I em voldria basar, pel poc temps que me queda, que tinc en este bloc, principalment en la ramaderia.
Com tots sabem, la ramaderia ha de sofrir, a causa de les normatives europees últimes, una revisió generalitzada del que són les seues granges, els sistemes de la mort del bestiar i la seua recollida, etcètera, etcètera.
I a causa d'esta situació, considerem que hi ha d'haver una línia específica per a donar cobertura a eixa normativa europea que hem d'aplicar al País Valencià.

Per tant, demane eixa partida pressupostària concreta destinada als ramaders, per a promoure inversions en instal·lacions i equips de granja, programes de millora de qualitat, reducció d'impacte mediambiental i benestar animal, una dotació d'1 milions d'euros.

Gràcies, senyor president.

**El senyor president:**

 

Senyor Del Baño, té la paraula.

**El senyor Del Baño Fernández:**

 

Gracias, señor presidente.

Señora Pérez, sabe que justamente el programa de desarrollo y mejora de la ganadería es el programa que más ha incrementado la Conselleria los presupuestos, en un catorce y pico por ciento.

Efectivamente, las ayudas se podrían aumentar, como usted propone en las enmiendas 2.
925 y 2.
927, pero a la misma vez hay que mantener los créditos para poder desarrollar las labores de controles e inspección en materia de sanidad y bienestar animal, la trazabilidad y la seguridad alimentaria.

Muchas gracias, señor presidente.

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Del Baño.

Anem a passar a votar este grup d'esmenes.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.

Anem a debatre el primer bloc d'esmenes que presenta el Grup Socialista, que vostés les tenen relacionades i que comença per la 2.
929.

Té la paraula el senyor Juan de Dios.

**El senyor Falcó Rico:**

 

Enmiendas 2.
946, 2.
947 y 2.
948, apoyo a la formación específica de jóvenes agricultores mediante becas de formación a través de organizaciones profesionales.

Mediante ayudas se están incorporando al sector agrario una media de 350 jóvenes al año, mientras que entre 400 y 600 lo abandonan.
Los jóvenes que se instalan necesitan un tutelaje y un esfuerzo especial para que su formación sea la suficiente para el desarrollo de su actividad como empresarios agrarios en explotaciones económicamente viables.

Enmiendas 2.
931, 2.
934, 2.
938, 2.
949 y 2.
951.
Estas enmiendas van encaminadas a dotar de recursos económicos para la organización y la vertebración y la democratización del campo, convocar elecciones a cámaras agrarias, porque no se entiende que siendo una comunidad donde el peso del sector agrario es tan importante, no se hayan hecho elecciones a cámaras agrarias provinciales para medir la representatividad de las organizaciones profesionales.

Enmienda 2.
929, 2.
930, 2.
932 y 2.
933.
La elaboración del registro de explotaciones o, mejor dicho, el inventario de explotaciones, implicaría la creación de la PAC.
El inventario citrícola es básico y fundamental para la recuperación de la competitividad de la citricultura valenciana.
Durante los años anteriores se iniciaron los trabajos para su realización, pero en los presupuestos para 2004 la financiación destinada a los mismos se ha visto considerablemente reducida.
Aunque la enmienda número 2.
929 incrementa en 600.
000 euros en la aplicación económica, 227.
000 es la realidad.
La intención es que este dinero sea para el inventario citrícola, que se financiaría con cargo al capítulo II del mismo programa y son trabajos a realizar por terceros.

La enmienda número 2.
952.
La enmienda suprime la ficha de FP8 de este programa, pero no se trata de eliminar la suscripción de la ampliación de capital de Agriconsa, empresa participada por la Generalitat Valenciana y las cooperativas agrícolas para la fabricación de zumos y concentrados de cítricos, sino que la financiación corre por cuenta de la Conselleria de Economía, que es el titular, a través de la Dirección General de Patrimonio de las acciones de la empresa.
De esta manera, se liberan para el presupuesto de agricultura 1.
202.
000 euros, que se distribuyen en las líneas y programas más prioritarios.

Enmienda 2.
939 a 2.
944.
Este grupo de enmiendas se presenta para corregir el error de que en las fichas del FP4 no se contemplan las competencias y actuaciones que antes tenían otros programas y ahora tiene este.

Muchas gracias, señor presidente.

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor De Dios.

Té la paraula la senyora Marcos.

**La senyora Marcos Puig:**

 

Muchas gracias, señor presidente.

Trataré de ser lo más breve posible y contestar a todas sus enmiendas.

Estas enmiendas pertenecen al programa de la dirección y servicios generales.
En cuanto al grupo de enmiendas de adición que ustedes platean sobre la fecha de actuaciones, decirles que no son unas propuestas novedosas las que ustedes exponen, porque ya existen actuaciones por parte de la Conselleria con las finalidades que plantean en sus enmiendas.
Existe un anuario del sector agrario, un servicio de información geográfica citrícola, inventarios de las explotaciones y un sinfín de herramientas informativas sobre la política agraria.

Hablan ustedes también de concertación de políticas agrarias y de democratización de cámaras.
Miren, la política de la Conselleria de Agricultura se basa ya en procesos de participación y concertación social en la toma de decisiones y la naturaleza de las cámaras agrarias está siendo ya objeto de estudio por parte de la Conselleria.
No procede ahora, en el debate de presupuestos, plantearse la elaboración de una ley de cámaras agrarias.

Plantean ustedes otro grupo de enmiendas con respecto a las actuaciones en materia de relaciones con la Unión Europea y con terceros países que ya están siendo objeto de atención de la Conselleria, atención que se ha visto reforzada con la creación de una secretaría autonómica de agricultura y relaciones con la Unión Europea.

La promoción de los jóvenes agricultores es un objetivo básico que se plantea el Gobierno Valenciano y, por ello, estos presupuestos incluyen numerosas partidas destinadas a la promoción asociativa de los jóvenes agricultores, y con el término *jóvenes agricultores* nos referimos tanto a mujeres como a hombres, no veo que sea conveniente hacer una distinción de género en el texto del presupuesto como ustedes plantean.
Se entiende pues que el término *jóvenes* engloba tanto a los hombres como a las mujeres.

De las cámaras agrarias ya hemos hablado y el aceptar las enmiendas de modificación que ustedes plantean supondría una minoración en otras partidas que consideramos necesarias para el desarrollo de la política agraria definida por el gobierno valenciano.
No podemos, pues, minorar la línea que ustedes proponen en el capítulo II.

Muchísimas gracias, presidente.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyora Marcos.

Anem a passar a votar este grup d'esmenes.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.

Passem, a continuació, a debatre un altre grup d'esmenes que comença en la 2.
945.
Té la paraula la senyora Segarra.

 

**La senyora Segarra i Sales:**

 

Moltes gràcies, senyor president.

Jo no sé on viu el senyor Del Baño i la senyora Marcos, però jo sentint-vos em quede al·lucinada, perquè si visqueren en una zona agrària i vegereu com un terme va quedar-se erm i quan tú eres conscient que mentre esteu governant ix a quasi 8.
000 agricultors, cada vegada menys, queden 70.
000 agricultors aproximadament, 64.
000 agricultors han desaparegut, és que alguna cosa esteu fent mal.
I, en canvi, qualsevol esmena presentada per qualsevol grup les sigueu rebutjant.
Jo pense que si baixareu a les zones agrícoles es donaríeu compte que on visquem no és el món que vosaltres digueu.

De totes maneres, les esmenes que jo vaig a defensar són de la 21 a la 22.
Vull deixar clar que és fonamental el tema de la investigació per a recuperar la competitivitat del món agrari en la Comunitat Valenciana.
De la 21 a la 22, estes dos esmenes van dirigides a incrementar la dotació del capítol II, del programa en la partida on es paguen les despeses que produeixen la lluita contra la mosca, el principal problema dels cultius dels cítrics.
Ja en el 2003 foren insuficients els fons per a una campanya com calia.
Este any es redueix la disponibilitat i, a més a més, han promés fer una fàbrica de mascles estèrils per a complementar la lluita biològica.
I no apareix absolutament res en el seu pressupost.

De la 23 a la 30 és un bloc d'esmenes destinades a la investigació.
En el pressupost per al 2004 s'ha reduït el finançament per a la investigació i en el pressupost de l'Ivia no hi ha ni per a posar en funcionament els nous edificis construïts.
I si no és per resolució és probable que més de 20 investigadors, com està acostumant-nos el Partit Popular, s'hagen d'eixir d'este país per a seguir amb els seues estudis.

Em pareixen bé les línies d'investigació portades per l'Ivia.
A més a més, estem satisfets i orgullosos per la seua professionalitat i eficàcia en el centre.
No hem fet cap d'esmena al seu pressupost en aquest tema, ja que una.
.
.
aplicada i no hi ha cap euro, per tant no ho podem fer.
És pel tema de diners.

Incrementem també les línies destinades a la investigació i a l'experimentació realitzada per altres organismes i empreses.
I, a més, creguem que ha de ser un objecte de la Generalitat destinar el 4% del PIB agrari a la investigació.
Tenim clar, com he dit abans, que la R+D+I és bàsic per al futur de l'agroalimentació i per a recuperar la competitivitat de l'agricultura en el camp valencià.

En el tema de la 3.
024, 3.
025 i 2.
945 no entenc com hi ha dos línies que desapareixen, com és recolzar a les dones en les zones rurals, en el seu accés al mercat laboral i a la seua capacitat professional, que l'any passat estaven.
I presentem dos esmenes: realitzar actes formatius per a dones del medi rural, que no té res a vore amb les dones d'altres zones, orientant-les cap a una millor preparació en tècniques empresarials i comercials, així com per a la millora i desenvolupament de noves tècniques productives.
Fem una variació en el pressupost, on diu 62.
000 euros, passen a ser 77.
098 milers d'euros.

I, després, per últim, està la 3.
048 a la 3.
064, que són relacionades amb el món de la pesca.
Són esmenes dirigides a abordar el problema del sector pesquer.
Les últimes setmanes està comprovant-se el descontent i la preocupació dels preus en les confraries o en les llotges.
Els sector pesquer valencià té una específica problemàtica de la pesqueria mediterrània, que no s'afronta amb l'aplicació de la política pesquera.
Necessitem realitzar estudis seriosos de la situació dels caladers valencians.
Necessitem destinar més fons per assegurar la renda dels pescadors durant les parades biològiques, necessitem recolzar els recursos, les confraries dels pescadors.
.
.

 

**El senyor president:**

 

Senyora Segarra.

 

**La senyora Segarra i Sales:**

 

Bo, simplement dir que és un sector que està sols, no ho dic jo, ho diuen els treballadors de l'institut i ho diu la gent del sector.

Moltes gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyora Segarra.

Té la paraula la senyora Marcos.

 

**La senyora Marcos Puig:**

 

Gracias, señor presidente.

Señora Segarra, tengo que decirle que soy ingeniera agrónomo y licenciada en tecnología de alimentos y que estas manos han tocado tierra de agricultor.

Bien, vayamos al tema.
En cuanto a la enmienda 2.
945, que ustedes plantean, tengo que decirles que la integración de la mujer en el ámbito rural cuenta con casi 63 miles de euros.
Minorar, pues, la línea presupuestaria que ustedes plantean no lo consideramos pertinente, puesto que el gobierno valenciano no solo contribuye desde esta línea presupuestaria a promover la igualdad de oportunidades en el ámbito rural sino que hay otras políticas transversales que contribuyen a alcanzar este objetivo.

Plantean ustedes una serie de enmiendas de modificación con respecto a la investigación y tecnología agraria, que suponen la disminución del presupuesto en el programa de ordenación y mejora de la producción agraria.
Este programa no podemos reducirlo, porque contempla campañas institucionales de tratamientos aéreos y terrestres contra la mosca de la fruta, el cucat del arroz y la mosca del olivo, así como también se incluyen programas de vigilancia y limpieza de los edificios, de los servicios que son absolutamente necesarios.

Pretenden ustedes destinar un 4% del producto interior bruto agrario valenciano al I+D+I para el sector agroalimentario.
Deben ustedes saber que el porcentaje del PIB para la investigación, desarrollo e innovación debe ajustarse en función de las disponibilidades presupuestarias.

Cuando en el punto 3.
3.
1 de estos presupuestos hablamos de ampliar la formación de agricultores y ganaderos nos referimos implícitamente a hombres y mujeres con absoluta igualdad en cuanto a sus posibilidades de acceso a la formación profesional agraria.

Por último, decirles que el Ivia ha creado un centro para el desarrollo de la agricultura sostenible con la finalidad de cubrir las necesidades en investigación, desarrollo e innovación en materia de agricultura y ganadería ecológicas.

Y con respecto al bloque de enmiendas que ustedes plantean sobre la orden y mejora de la producción pesquera, decirles que este bloque de enmiendas sobre la orden y mejora de la producción me ha sorprendido muchísimo.
Y me ha sorprendido porque todas las adiciones que ustedes proponen ya están contempladas en programas que se están realizando actualmente por la propia Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
Estos programas son: promoción del consumo de productos pesqueros de nuestra Comunidad, evaluación de recursos pesqueros, estudios de viabilidad, etcétera.
Además, saben ustedes, señora Segarra, que el gobierno valenciano potencia sus institutos marítimos y los dota con los mejores equipamientos para estar siempre a la vanguardia.
Asimismo, entendemos que es importante que nuestros pescadores y pescadoras, señora Segarra, estén al día.
Y por eso se imparten cursos de formación por todo el litoral.

Hablan ustedes de tallas mínimas, de especies pesqueras en estos presupuestos de la Generalitat Valenciana.
Bien, decirles que la Unión Europea es la que dicta las tallas.
También decirles que no son competencia de la Conselleria de Agricultura los fondos sociales de compensación por paradas biológicas, sino que estas compensaciones se realizan a través de las oficinas de desempleo.
Por último, decirles también que más de 30 funcionarios de la Generalitat Valenciana trabajan en las cofradías de pescadores y en sus federaciones.

Muchísimas gracias, señor presidente.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyora Marcos.

Anem a passar a votar este grup d'esmenes.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.

Passem a continuació a debatre l'altre grup d'esmenes que l'encapçala la 2.
950.
Té la paraula el senyor Lozano.

 

**El senyor Lozano i Pastor:**

 

Gràcies, senyor president.

Senyories, en este paquet d'esmenes hi ha 23 de caràcter formal per a subsanar una deficiència tècnica.
En este nou programa, el 531.
20, s'han inclós determinades línies pressupostàries que procedeixen del programa 531.
20, anomenats estructures agràries.
Però no s'han traslladat a este programa els objectius sobre els que s'actua, ni la problemàtica, ni la definició de les principals línies d'actuació.

M'agradaria recordar a les senyories que el nostre treball consisteix en l'elaboració del pressupost i és important que al ciutadà li aplegue la seua elaboració de la forma més neta i rigorosa possible.
Les formes són també molt importants i no devem penjar de la web un pressupost amb errors de bult.
Si vostés no accepten estes esmenes, el programa 531.
20 de desenrotllament rural, en la seua FP4 no es reflectirà la realitat de la problemàtica sobre la que s'actua.
Per tant, cap a on van a dirigir-se els diners?
També, en eixe sentit, el de la rigorositat en la presentació dels pressupostos, la 3.
018 és una esmena que sols pretén corregir una altre fallo, el reglament de desenrotllament rural és el 1.
257/99 i no el 125/1999.

Per una altra part, han creat un programa nou per a donar cobertura a una determina política de desenrotllament rural, lògicament la de vostés, creant un institut que per a despeses de personal sols han contemplat diners per a pagar a deu funcionaris aproximadament i per a despeses de funcionament no han ficat ni per a folis.
Per tant, això és un error que se suposa que vostés haurien de funcionar aprovant estes esmenes.

Per a desenvolupar la política de desenrotllament rural ni tan sols disposen de personal ni medis suficients, no sols per gestionar els fons que vénen de Brussel·les sinó per elaborar programes comarcals de desenrotllament rural.
En eixe sentit, hem presentat l'esmena 2.
994, programes comarcals de densevolupament rural, que fa dos anys ja transaccionarem una esmena per a finançar les seccions pilot del grup Intercoop, i en este pressupost presentem l'esmena 2.
950 en el sentit d'incrementar la dotació d'aquesta línia per a recolzar i traslladar les experiències de desenrotllament rural portades a cap per este grup.

Vull recalcar i m'estendré un poc més en l'esmena 3.
020.
Vostés han inclòs en el programa de desenrotllament rural la línia destinada a subvencionar el cultiu i l'explotació en comú.
És l'únic que han desenvolupat de la famosa llei del minifundisme, aprovada en la legislatura passada.
Vostés han reduït el pressupost per al proper any, perquè sols han tingut sis o set demandes d'ajuda en el 2002, que no suposen més de 300 hectàrees de cultiu en comú.
Però no han fet res per a què els llauradors s'enteren de la tremenda necessitat de modernitzar les seues explotacions.

És sabut allò important que és la divulgació en el camp, tant els avanços tecnològics com els canvis estructurals s'han fet a base d'un gran esforç en divulgació.
I, per tant, la nostra esmena pretén desenvolupar, junt a les organitzacions agràries, una campanya de divulgació que fique de manifest la necessitat i les avantatges de reduir el minifundisme i la parcel·lació.
Primer, sensibilitzar, després analitzar i, per últim, ficar els diners necessaris.
Així aconseguirem assegurar el futur i la competitivitat, tema molt important de l'agricultura valenciana.

També en eixe sentit, l'esmena 3.
019, si l'accepten, permetrà aprovar sol·licituds d'ajuda als llauradors menuts per a comprar la terra suficient per a poder aplegar.
.
.
.

 

**El senyor president:**

 

Senyor Lozano.
.
.

 

**El senyor Lozano i Pastor:**

 

*(inintel·ligible)* .
.
.
a títol principal.

Acabe, senyor president.

La compra de terra se subvenciona a parts iguals entre el Ministeri d'Agricultura i la conselleria.
Si no fiquen diners no podrem atendre les peticions d'ajuda d'aquells que necessiten un pla de millora per a incrementar la seua base territorial, ja que el reglament de Brussel·les no contempla aquells que ja estiguen instal·lats.
Seria, senyora Verònica, la primera vegada que açò ocorre en la Comunitat Valenciana.
Jo crec que vostés haurien d'aprovar-ho per a que no fóra la primera vegada.

Res més i gràcies.

 

**El senyor president:**

Gràcies, senyor Lozano.

Té la paraula la senyora Marcos.

 

**La senyora Marcos Puig:**

 

Gracias, señor presidente.

De este bloque de enmiendas concretamente le vamos a aceptar una, la 3.
018, por tratarse de un error de trascripción de la fecha de los presupuestos.

En cuanto al resto de enmiendas de modificación no las aceptaremos, porque disminuyen programas en los que no podemos minorarles la dotación presupuestaria, como son estructuras agrarias y el de calidad agroalimentaria.

Plantean ustedes una serie de enmiendas de adición en las principales líneas de actuación para alcanzar el objetivo en la problemática sobre la que se actúa y en el objetivo básico.
Pretenden ustedes añadir con estas enmiendas líneas y puntos que consideramos ya están incluidos en otras líneas y en otros puntos del presupuesto.
Además ustedes redactan estos supuestos nuevos puntos a añadir, igual que están redactados en otros programas del presupuesto, es decir, con la misma redacción que están en el programa 531.
10, de estructuras agrarias del presupuesto.

En cualquier caso, no aceptaremos estas enmiendas de adición por estar incluidos los puntos que ustedes pretenden añadir y los puntos existentes de este programa, como son: mejorar el nivel de desarrollo y calidad de vida de las zonas rurales de interior, establecer las estrategias de desarrollo rural en la Comunidad Valenciana, fomento del desarrollo rural a través de programas integrados con financiación europea, potenciar la política valenciana de desarrollo rural.

También hay que decir que ya hay líneas para el fomento de actuaciones para la mejora de las estructuras.
Por lo tanto, a excepción de la 3.
018, no vamos a aceptar el bloque de enmiendas que presentan para el programa de desarrollo rural.

En cuanto a la enmienda 2.
950 del programa de la dirección y servicios generales, supondría una minoración de crédito en partidas necesarias para articular debidamente la aplicación de la política agraria definida por la Generalitat Valenciana.

Muchísimas gracias.

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyora Marcos.

Anem a passar, doncs, a votar en primer lloc l'esmena 3.
018, que la portaveu del Grup Popular ha segut amable d'acceptar i després votarem la resta d'esmenes.

Vots a favor de la 3.
018?
15.

Anem a votar la resta d'esmenes.
Vots a favor de la resta d'esmenes?
7.
En contra?
8.

Passem a continuació a defensar un altre bloc d'esmenes, que va de la 2.
953 a la 2.
963.

Té la paraula la senyora Sánchez.

**La senyora Sánchez Brufal:**

 

Este bloque de enmiendas contiene las que realizamos en el programa de calidad agroalimentaria tanto en promoción como en control.
La calidad de la producción y la transformación a través de la industria agroalimentaria debe ser eje fundamental para el desarrollo de la producción competitiva.
La introducción de métodos de producción compatibles con el medio ambiente y el fomento de la producción integrada y la agricultura ecológica son demandas de la sociedad actual.
Consideramos necesario impulsar, por esto, la promoción de todos los productos de calidad de la Comunidad Valenciana, impulsando la difusión de las denominaciones de origen e indicaciones geográficas protegidas y facilitando la articulación de canales de comercialización eficiente.

Lo curioso del programa es que a pesar de su reducida cuantía, dos tercios del mismo lo constituyen los gastos diversos, es decir, los gastos sin orientación alguna.
Nuestra enmiendas van dirigidas a incrementar la dotación presupuestaria destinada a potenciar las acciones de los distintos sectores en promoción de calidad y a concretar los beneficiarios nominativos de los mismos, en algunos casos necesario para poder recibir las ayudas.

Añadir, nosotros añadimos líneas de promoción, calidad y consumo del vino con denominaciones de origen Utiel-Requena, Valencia, Alicante, de las tierras de la Comunidad Valenciana, y el fomento de producciones ecológicas en agricultura y ganadería, ya que consideramos que se debería fomentar la reconversión a la producción ecológica para alcanzar en el 2007 el 15% de la producción agraria de la Comunidad Valenciana.

El aumento necesario para nosotros de la ayuda al fomento de la calidad agroalimentaria, añadir el mantenimiento del comité de agricultura ecológica, añadir el apoyo a Feria Valenciana de la Miel, aumentar el programa de calidad en el aceite, y la promoción y modernización del sector agroalimentario apoyando el asociacionismo y los consejos reguladores, pero con subvenciones nominativas que como tal deben de tener un beneficiario, persona física o jurídica.

Por otra parte, la enmienda 1.
953, de ayudas agroalimentarias al cultivo de olivar.
.
.

**El senyor president:**

 

Senyora Sánchez, quan puga.
.
.

**La senyora Sánchez Brufal:**

 

.
.
.
­termino ya­, consideramos que es otro programa, concretamente el programa de aplicación de la PAC va dirigido a que elabore un programa agroalimentario para olivar, tal como tiene Andalucía, que complemente y compense las ventas de los agricultores de secano, que mantiene el olivar en terrazas y en zonas de muy baja productividad pero de alto interés medioambiental y por lo que supone de mantenimiento del cultivo de las zonas de interior.

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyora Sánchez.

Té la paraula la senyora Marcos.

**La senyora Marcos Puig:**

 

Gracias, señor presidente.

Este bloque de enmiendas que ustedes plantean para el programa de calidad agroalimentaria, son enmiendas estériles, y son estériles porque las adiciones o modificaciones a los presupuestos que ustedes nos plantean, se contemplan ayudas que por lo visto ustedes desconocen o quieren hacernos ver que desconocen, y voy a ponerles varios ejemplos.

Ustedes plantean añadir a la memoria de actuaciones una campaña de promoción y de calidad de los vinos Utiel-Requena y Alicante.
Pues, bien, señores, estas campañas están contempladas en las ayudas a los consejos reguladores.
Pretenden también añadir una línea de fomento de producciones ecológicas que está dentro de las ayudas que da la Conselleria al Comité de Agricultura Ecológica.
Quieren también ustedes añadir la Feria Valenciana de la Miel como beneficiario de los certámenes agroalimentarios.
Sepan ustedes que Fimavel recibe ayuda por la orden de fomento de la calidad.

Con respecto a las modificaciones para el fomento de la calidad agroalimentaria y del aceite, las rechazaremos, puesto que interfiere en los programas de promoción.

Decirles también que el Comité de Agricultura Ecológica tiene ayudas para el mantenimiento de los consejos reguladores denominación de origen, denominación específica, indicación geográfica protegida y comité de agricultura ecológica.
Además de que aumentar esta línea afectaría a otras líneas de actuación de promoción de otros productos.

Los beneficiarios de la línea de promoción y modernización del sector agroalimentario están definidos correctamente en las fichas de los presupuestos, ya que se define con claridad los usuarios principales de los planes estratégicos de la almendra, el turrón, la chufa, horchata y la miel.

Y con respecto a la enmienda 2.
953, mire, no les vamos a aceptar esta enmienda sencillamente por tratarse de líneas que están en marcha en estos momentos, como son las ayudas agroambientales al cultivos del olivar.

Muchísimas gracias, señor presidente.

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyora Marcos.

Anem a passar, doncs, a votar este grup d'esmenes.
Vots a favor?
7.
En contra?
8.

Anem a continuació a debatre l'altre grup d'esmenes que va de la 2.
964 endavant.

Té la paraula el senyor Lozano.

**El senyor Lozano i Pastor:**

 

Gràcies, president.

Vaja per davant, senyora Verónica, que vostés han fet un nyap, en companyia de la Conselleria d'Agricultura, de pressupost.
I no sols avalat per la poca.
.
.
, i sobretot per la seua supèrbia de no voler admetre que tenen a l'hora de la redacció senzillament, perquè no aproven ninguna de les esmenes que li hem plantejat, sinó que damunt vostés presenten esmenes al seu pressupost i damunt esmenen les seues esmenes.
O siga, fins ahí voran vostés fins a on han aplegat en el que han fet en el pressupost, a banda que, lògicament, és un pressupost que se va a carregar més llauradors.

Miren, en este bloc.
.
.
, li torne a plantejar un poc el de abans, perquè és la compensació al que estàvem comentant: de les 28 esmenes, 21 són de supressió, són les que fan referència a la problemàtica sota la qual s'actua, els objectius bàsics i les principals línies d'actuació que tenen el reflex pressupostari, no en aquest programa sinó en el nou programa 531.
20.
Vostés van ficant les coses cada u conforme les veu, se coneix que el que estava aquell dia o havia begut o alguna cosa i anava clavant els diners en un programa i les actuacions en uns altres.

Senzillament, sembla lògic que vostés es prengueren seriosament açò del pressupost, ja que pareix ridícul que en un programa estiguen definides les problemàtiques, els objectius i les línies sota les quals s'actua, i els diners estiguen en un altre programa que no definix la problemàtica sobre la qual s'actua.
Jo crec que això és d'una lògica aclaparadora.

Són esmenes que deuen aprovar per dotar de rigor i credibilitat el pressupost, encara que siga per això.
Són molt importants les formes, per la qual cosa presentem el pressupost a la ciutadania.
En aquest grup hi han dos esmenes, la 2.
964 i la 2.
972, que no mos agradaria fer, perquè ja sé que vosté va a dir que són les de campanar, etcètera, etcètera, però que any darrere d'any mos obliguem a presentar per a denunciar la discriminació que sistemàticament apliquen vostés a determinats municipis.

Perquè, quin és l'objectiu que vostés no hagen ficat la relació, com s'ha fet fins ara, de totes les inversions del capítol VI d'aquest programa?
Per què no estan perfectament especificades cap a on se van a fer les inversions?
, i vostés ho fiquen en paquet de la forma més obscura possible, què és, que tenen alguna cosa a amagar?

Hi ha també en aquest paquet dos esmenes encaminades a racionalitzar els recursos disponibles.
No és possible que els municipis de l'interior de la nostra comunitat, eminentment rurals i amb pressupostos municipals menuts, vegen denegades les seues sol·licituds de subvenció per a camins rurals per falta de pressupost.
L'Ajuntament de València se suposa que té molt més poder pressupostari per a abordar les reparacions de camins de la seua horta.

Finalment, l'esmena 2.
965 i la 2.
988 parlen de condicionar les inversions a la realització d'actuacions dirigides a la disminució de la parcel·lació.
Tots sabem, i vosté, com a enginyer, ho deu saber també, que el principal problema de la falta de competitivitat de l'agricultura valenciana és el minifundisme, la parcel·lació i, sobretot, la dispersió de les parcel·les que tenen els llauradors.
Són moltes les actuacions polítiques que fan falta per resoldre un problema tan greu com aquest, i que van des de les exempcions fiscals, passant per les ajudes directes, la divulgació, la formació i un llarg etcètera que altres països ja han ficat en marxa i que tan sols caldria copiar i millorar la seua aplicació, ni tan sols ser originals.

Una més d'aquestes polítiques deuria ser, i així ho hem dit en reiterades ocasions, el condicionar totes les ajudes possibles, millorant-les econòmicament per fer-les més atractives, aconseguir l'objectiu bàsic d'interés general, com és que les explotacions puguen tindre una base territorial que els permeta l'aplicació de tecnologies avançades tant en tractaments fitosanitaris com de maquinària, per a aconseguir un grau de rendibilitat de les seues produccions.
.
.

**El senyor president:**

 

Senyor Lozano.
.
.

**El senyor Lozano i Pastor:**

 

.
.
.
que els permeta viure amb dignitat.

Acabe, senyor president.

Així, la línia TO169000, anomenada racionalització de l'ús d'aigua per a reg, una línia important i atraient per als regants, podria i deuria estar condicionada que les entitats de reg plantejaren al llaurador la necessitat de pegar un pas més en el cultiu en comú, per tal d'abaratir costos, i, a canvi, aquells que ho feren podrien gaudir d'ajudes més elevades per compensar el gran esforç que fan en benefici de tot el sector.

Per tot açò, creguem ­"esperem", ja no espere tant­ que aprove aquestes esmenes.

Moltíssimes gràcies.

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Lozano.

Té la paraula la senyora Marcos.

**La senyora Marcos Puig:**

 

Gracias, señor presidente.

En el bloque de enmiendas "estructura agrarias", ustedes, como bien ha dicho el señor Lozano, plantean algunas enmiendas de adición y otras de supresión.
Intentaré de la manera más breve y más coherente explicarle por qué las vamos a rechazar.

En cuanto a la 2.
965 y la 2.
988, ustedes pretenden añadir a las principales líneas de actuación el condicionar las inversiones a la realización de actuaciones dirigidas a disminuir la parcelación.
También pretenden añadir este condicionante a la finalidad de la línea de racionalización del uso del agua para riego.

Bien, señor Lozano, el Partido Popular considera que paliar el minifundismo siempre tiene que ser un objetivo y nunca un condicionante.

En cuanto a la enmienda 2.
964, también la vamos a desestimar.
Es una enmienda de adición, de modernización de regadíos, construcción de depósitos de agua y varias cosas más que ustedes concentran en municipios concretos.
Y no la vamos a rechazar porque no nos apetezca al Partido Popular el darles a esos municipios todas esas estructuras que usted plantea, señor Lozano.
No aceptaremos esta enmienda porque en los presupuestos no aparecen territorializadas acciones concretas a iniciar en el año 2004.
Sí aparecen líneas generales para poder llevar a cabo los objetivos que se plantean.

Y con respecto a la enmienda 2.
971, tengo que decirle que, por casi las mismas razones, no la vamos a aceptar.
Los presupuestos del 2004 contemplan línea general para mejorar los caminos rurales de los municipios de la Comunidad Valenciana, no territorializaremos, que para eso no están los presupuestos.

Además, he de decirle que anualmente la Conselleria convoca una orden de ayudas para el acondicionamiento de caminos rurales abierta a todos los ayuntamientos y entidades locales menores de la Comunidad Valenciana.
Se pueden acoger estos ayuntamientos a esta orden para mejorar sus caminos.

Plantean la supresión en la memoria de actuaciones de varios puntos, muchos, diría yo.
Bien, señor Lozano, el Partido Popular considera estos puntos esenciales, porque el objetivo final de la mejora de las explotaciones y su modernización es la mejora de la comercialización de los productos agrarios valencianos.

Desestimaremos también un bloque de enmiendas, que van de la 2.
968, 2.
969, 2.
970, 2.
972 a la 2.
987, puesto que la supresión de los puntos 2.
2, 4.
4.
1, 5, 5.
1, 5.
2, 5.
3, 5.
4 y 5.
5 de los objetivos básicos y de la problemática sobre la que se actúa, así como tampoco vamos a votar a favor de la eliminación de las líneas que ustedes plantean, porque consideramos que tanto los objetivos como las líneas que se exponen en los presupuestos son básicos en la actuación de la política agraria de la Conselleria, independientemente de la dotación económica de estas líneas.

Con sus enmiendas de modificación y supresión, respectivamente, la 2.
989 y la 2.
990, pretenden eliminar la dotación económica para la mejora de los caminos en el término municipal de Valencia.
He de decirles que esta línea es fruto de un convenio entre administraciones y no lo podemos eliminar.

Y en cuanto a la dotación económica prevista para el Tribunal de las Aguas, la consideramos la adecuada en función de la experiencia de años anteriores.

Muchísimas gracias, señor presidente.

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyora Marcos.

Anem, doncs, a passar a votar el grup d'esmenes que han segut estudiades.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.

A continuació tractarem un altre bloc d'esmenes, que va de la 3.
031 a la 3.
047.

Té la paraula el senyor Lozano.

**El senyor Lozano i Pastor:**

 

Gràcies, senyor president.

Senyora Verónica, mosatros no suprimim res, l'única cosa que fem és canviar-ho de programa, perquè estiga en el lloc adequat.
És que sembla que o no s'ho han llegit bé o no ho han estudiat bé.
No suprimim absolutament res.
Ho canviem de programa perquè estiga on ha d'estar.
Res més.

Mire, aquest paquet d'esmenes contempla, en primer lloc, la necessitat de reorientar els recursos destinats a finançar la indústria i el comerç agroalimentari en el sentit de prioritzar aquelles accions que suposen concentració de l'oferta i increment del tamany de les indústries, perquè eixe és el segon problema que té l'agricultura valenciana a l'hora de comercialitzar els seus productes: la capacitat per a poder parlar de tu a tu a les grans concentracions de la demanda.
Per suposat, condicionant-les a la viabilitat econòmica del projecte i a la seva millora tecnològica.

Les esmenes 3.
040 i 3.
041 tenen com a objectiu que el Consell puga, en el 2004, abordar els pagaments pendents de sol·licituds resoltes amb càrrec a les ajudes autonòmiques per a la indústria.
S'han oblidat vostés, quan han elaborat el projecte de pressupostos, que tenen pagaments pendents en aquesta línia.
Recorde-li-ho a la senyora consellera.

Per una altra part, no entenem per què s'han oblidat de recolzar, com anys anteriors, la planificació i desenvolupament del moviment cooperatiu a través de les Uteco de Castelló, València i Alacant.
Mosatros entendríem este oblit si es vera reflectit en aquest pressupost el recolzament a través de la Federació de Cooperatives Valencianes, Fecoav, però també hem observat una disminució en la partida destinada a la federació.

Les esmenes 3.
043, 3.
046 i 3.
047 van dirigides a este objectiu, i no redueixen la disponibilitat pressupostària, com vosté està cansada de dir durant totes les intervencions, per a altres coses, ja que els diners ­intentaré explicar-li-ho­, els diners els traguem de treballs a tercers, perquè hi ha molts bons tècnics en la conselleria que se supose que podrien fer eixes faenes.
No caldria que es gastaren eixos diners.
Per a altres coses, sí que els diners destinats els traguérem de treballs de tercers.
Però principalment ho traguem de la subscripció a l'ampliació de capital d'Agriconsa, que pensem deu ser suportat pels pressupostos de la Conselleria d'Hisenda, encara que ja hem comprovat que en la Comissió d'Economia i Pressupostos no han acceptat aquesta esmena.
Està clar que vostés no han entés absolutament res.
Es tractava d'alliberar recursos d'una cosa que és propietat de tots els valencians i, per tant, de la Conselleria d'Hisenda com un increment del patrimoni, i no agarrar-ho de conselleria i utilitzar eixos diners per a les necessitats bàsiques del sector agrari.

L'esmena 3.
045 té un clar objectiu de suport i recolzament a les cooperatives almàsseres.
.
.

 

**El senyor president:**

 

Senyor Lozano.
.
.

 

**El senyor Lozano i Pastor:**

 

.
.
.
que amb un gran esforç, estan intentant eliminar la problemàtica provocada pels subproductes i residus de l'extracció de l'oli oliva, intentar fer rendible un problema mediambiental que té el sector.

Me queda un poquet, però senzillament acabe dient, senyor president: vostés no han fet cas de les cooperatives i no han cregut en el seu projecte, però una iniciativa com la d'Intercoop-Biolives, que agrupa al 90% de cooperatives almàsseres de Castelló, València i Alacant, deu ser, com a mínim, tinguda en compte.

Moltes gràcies, senyor president, per la seua amabilitat.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Lozano.

Té la paraula la senyora Marcos.

 

**La senyora Marcos Puig:**

 

Gracias, señor presidente.

Bien.
Intentaré ser lo más breve posible para que podamos terminar pronto.

En cuanto a la enmienda 3.
031, decirle, señor Lozano, que la Ley de ganadería aprobada este año, durante la legislatura pasada, prevé la realización de un plan de modernización de la ganadería en el que, lógicamente, se incluirá el plan específico de purines como un apartado más.

En cuanto a la enmienda 3.
035, quiero decirle que la elaboración de una ley de fomento se considera algo positivo, ya que la industria agroalimentaria incorpora valor añadido y crea empleo en el medio rural.
No obstante, en la orden de la conselleria del 12 de marzo de 2001, se está aplicando la normativa comunitaria al respecto.

En cuanto a las enmiendas 3.
037 y 3.
038, plantean ustedes la modificación a la descripción de la finalidad de las líneas de reestructuración cooperativa.
Nos parecen enmiendas innecesarias porque la descripción de la finalidad que ustedes proponen es evidente y redundante.

En cuanto a la enmienda 3.
039, tengo que decirle que hablan ustedes en esta enmienda de priorizar proyectos de fusiones y concentraciones en las industrias en la línea de mejora, transformación y comercialización del sector agroalimentario.
Bien, también pensamos que es una enmienda innecesaria, puesto que las fusiones de empresas se incluyen en el baremo para la priorización de ayudas.
Y se modificó, en noviembre de 2002, la orden del 12 de marzo de 2001 de la conselleria para subir las ayudas en las fusiones de cooperativas hasta un 45% de las inversiones realizadas.

Plantean además unas enmiendas de adición al capítulo IV, que consideramos que los puntos que ustedes pretenden añadir ya se encuentran reflejados en el texto presupuestario.

Hay una enmienda, concretamente la 3.
040, en la que ustedes adicionan 450.
000 euros y no reflejan de dónde sacan esos miles de euros exactamente.
*(Remors)* Sí, sí me las he leído, señor Lozano.
Sí, me las he leído.

En otras, disminuyen el capítulo II, que consideramos que no podemos disminuir por necesidades de funcionamiento del servicio.
Además de que los beneficiarios que ustedes proponen ya recibieron ayudas en ejercicios anteriores.

Y, por último, señor Lozano, tengo que hablarle de la enmienda 3.
047, que no nos parece correcto ­y me gustaría que usted reflexionara al respecto­ que la conselleria conceda una ayuda a la Unión Provincial de Cooperativas de Valencia, con la finalidad de planificar y desarrollar el movimiento cooperativo en Castellón.
Estamos hablando de dos provincias diferentes.
Es, por tanto, también una enmienda incoherente que no vamos a aceptar.

Muchísimas gracias, señor presidente.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyora Marcos.

Anem a passar a votar este bloc d'esmenes.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.

Ens trobem ara amb el bloc d'esmenes del Grup Popular, que arreplega la 3.
065, 66, 67 i la 4.
304.
I ací hi ha.
.
.
*(remors)* i ací hi ha una transaccional a la 3.
067.

Passem, en primer lloc, a votar l'esmena transaccional i després votaríem les altres tres.
Vots a favor de l'esmena transaccional?
8.
Abstencions?
7.

Ara anem a passar a votar les altres tres esmenes que quedaven en l'agrupació del Partit Popular.
Vots a favor de les esmenes del Grup Popular?
8.
*(Remors)* Ah!
, el que vosté mane.
*(Remors)*

Anem a votar, després de la transaccional, la 3.
066.
Vots a favor de la 3.
066?
8.
Abstencions?
En contra?
7.

Ara anem a votar la resta d'esmenes.
Vots a favor de la resta d'esmenes?
8.
En contra?
Abstencions?
7.

I ara mos queda un bloc de la senyora Pérez, d'Esquerra Unida, que va de la 4.
008 a la 4.
016.
Quan vulga, té la paraula la senyora Pérez.

 

**La senyora Pérez i Martí:**

 

Gràcies, senyor president.

Estes esmenes, que són d'un organisme depenent, l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries, les passe directament a votació.

 

**El senyor president:**

 

Passem directament a votació les esmenes que van de la 4.
008 a la 4.
016.
Vots a favor?
7.
En contra?
8.

Passem, a continuació, després d'haver debatut totes les esmenes que hi ha en la secció 12 i el seu organisme, passem a votar el conjunt de la secció 12.
Vots a favor?
8.
En contra?
7.

I ara anem a votar el seu organisme, que és l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries, que sí que té esmenes.
Vots a favor?
8.
En contra?
Abstencions?
7.

Senyories, hem acabat la secció 12.
Suspenem la sessió fins les quatre i mitja de la vesprada, que entrarem en Territori i Habitatge.

 

*(Se suspén la reunió a les 12 hores i 37 minuts)*

*(Es reprén la reunió a les 16 hores i 35 minuts)*

**El senyor president:**

 

Tenen les seues senyories les diverses agrupacions que han presentat tant Esquerra Unida-l'Entesa com el Grup Socialista.
I per ordre d'esmenes toca la primera intervenció a l'Entesa, en el bloc que comença per la 3.
068 i totes les altres esmenes que vostés tenen ahí relacionades.

Quan el senyor Arnal crega convenient, pot començar.

 

**El senyor Arnal i Ibáñez:**

 

President, un moment.
Pel tema de demanar una votació separada.

 

**El senyor president:**

 

Això en el moment de la votació.
Quan hàgem de votar els grups determinats me fa l'advertència i de seguida ho resolem.

 

**El senyor Arnal i Ibáñez:**

 

Correcte.

 

**El senyor president:**

 

Senyor Arnal, té vosté la paraula.

 

**El senyor Arnal i Ibáñez:**

 

Bona vesprada.

Primer que res, demanar disculpes perquè està un poquet saltat l'ordre de les esmenes.
M'haguera agradat que isqueren totes ordenades d'una manera més conjunta i més clara, però com sóc *novato* ací encara no sabia les dificultats que porta després marejar-ho tot com està.
Però bé, espere que no comporte això dificultats a l'hora de l'anàlisi.

Evidentment, n'hi han tantes esmenes i el temps és tan curt que allò que no vaig a fer és detallar-les, i per suposat, únicament en agrupar-les les he agrupades temàticament, de manera que cada bloc té tota una coherència temàtica.
I faré sobretot la defensa de la filosofia general, de la idea general que n'hi ha darrere d'eixe conjunt d'esmenes, i si de cas destacaré algunes que me pareguen més importants.
Però no dóna temps ni de llegir-les, tan sols ni la mitat, i per tant, faré eixa visió més global.

En este primer bloc he acumulat esmenes que se referixen a un conjunt de problemes relacionats, com són els residus sòlids urbans, aquells altres residus que són especialment perillosos, els residus industrials i també unes quantes esmenes que fan referència als conreus i aliments transgènics.

Els residus sòlids urbans són un problema gravíssim que va en increment, i això és així perquè l'administració no ha sigut capaç fins ara d'evitar el seu creixement continuat.
I a més, la seua gestió presenta moltes deficiències encara, entre altres coses, la recollida selectiva encara té uns nivells molt baixos en el nostre territori, i açò dificulta el posterior tractament, el reciclatge i el reaprofitament, que serien les línies correctes per a atacar este problema.

En este sentit nosaltres hem afegit tota una gran quantitat d'objectius i línies.
La major part de les esmenes, tant en este bloc com en altres, són sobretot d'afegir, no d'eliminar, perquè pensem que moltes de les mesures que hi han són necessàries però que en fan falta més, per tant són d'afegir i, en tot cas, de modificar algunes.

Entre les que hem afegit i que considerem importants en els objectius i línies són per exemple el tancament i segellament d'abocadors incontrolats, dels quals encara en tenim una enorme quantitat en tot el territori valencià; millorar el funcionament de les plantes de tractament de residus, i incrementar la vigilància i inspecció sobre això.
Cal recordar que fa molt poc de temps, per exemple, se recollia en els mitjans de comunicació que hi havien emissions de lixiviats provinents de plantes de tractament que anaven a parar a la Séquia Reial del Xúquer.
Són un exemple de deficiències que mos indiquen que cal incrementar encara més esta inspecció i vigilància.

També plantegem com a objectius ampliar la xarxa d'ecoparcs, incentivar l'ús del compost en l'agricultura i també en altres àmbits com la jardineria i usos forestals, com adobs.
I també un pla d'acció territorial adreçat a incrementar la recollida selectiva dels residus sòlids urbans, una recollida selectiva que pensem que s'ha de fer generalitzada a tot el territori i que no pot ser a uns nivells tan baixos com els actuals.

També pensem que s'ha de desenvolupar totalment la llei actual de residus, que encara està molt retardada en el seu desplegament.
I en relació a açò, proposem una revisió de la zonificació del tractament de residus, en el sentit de subdividir les zones en àrees més menudes.
Açò ajudarà a reduir el transport dels residus, permetrà unes instal·lacions més menudes, més eficaces, amb menys molèsties i impactes ambientals, i un menor nivell de rebuig social a les infraestructures de tractament.

I altres de les propostes que fem de les esmenes van referides a incrementar les campanyes d'educació i sensibilització ciutadana adreçades a fomentar la reducció dels residus, la recollida selectiva, el reciclatge i també mesures més fermes adreçades a la minimització de residus, molt especialment embolcalls i envasos, que constituïxen una part important de pes.
En tot cas, pensem que s'ha de proposar com un objectiu important l'estabilització i la generació de residus a curt termini i la seua reducció a mitjà, cosa que no apareix en cap lloc i ens pareix que és un objectiu irrenunciable.

Pel que fa a residus especialment perillosos, aportem esmenes per a incloure entre objectius i línies prioritàries un seguiment més a fons dels productes orgànics persistents i bioacumulables, entre els quals estan, per exemple, els PCB, determinats plaguicides, dioxines i d'altres.

També plantegem que es faça un inventari acurat de la seua producció, que a hores d'ara encara desconeixem en gran mesura el volum i la ubicació i altres problemes associats a estos materials, i transferir i acabar de desenvolupar la normativa estatal i europea que ho regix.
Així també, establir mesures de reducció, control i tractament separat i especialitzat d'estos productes.

Hem eliminat, eixos sí, els ajuts econòmics a la incineració de les farines càrnies, perquè trobem que és un sistema perillós per a desfer-se d'aquestos residus, i amb els diners que corresponien a este apartat hem fet aportacions en un altre conjunt de temes, incloent, per exemple, la investigació en tractaments alternatius per desfer-se o reciclar les farines càrnies, incloent el seu possible ús com a adob.

I en el cas dels residus industrials, plantegem com a objectius també una aposta més decidida per la producció neta, i per això proposem entre estos objectius i línies prioritàries mesures fiscals que penalitzen la generació de residus i que afavorisquen la introducció de noves tecnologies adreçades a aquest fi.
Estes mesures fiscals tindrien la forma d'una ecotaxa, i serien finalistes donat que els diners recaptats es destinarien preferentment a les mesures d'acció positiva i reconversió tecnològica, és a dir, a aquelles empreses que al mateix temps reduïren les emissions no haurien de pagar eixa sobrecàrrega i es vorien, al contrari, incentivades per a adoptar les mesures necessàries de transformació tecnològica.

Entre els objectius afegit també plantegem completar el cens de la producció de residus industrials, en el qual n'hi ha encara importants mancances i a hores d'ara encara desconeixem en gran mesura el volum i tipologia dels residus generats per la indústria.

I sobre els organismes modificats genèticament, hem de destacar un incomprensible oblit d'aquests en els pressupostos, que no dediquen cap partida ni cap mesura ni cap objectiu a aquest tema.
Nosaltres hem afegit esmenes amb l'objectiu d'establir una moratòria en la plantació de conreus transgènics al camp valencià, i també mesures de vigilància i control per a assegurar el correcte etiquetatge i identificació dels aliments que continguen aquests productes, i així garantir el dret dels consumidors que no vullguen comprar productes d'esta classe.

I també plantegem com un objectiu informar més detalladament a la població dels riscos per a la salut, el medi ambient i els impactes socioeconòmics relacionats amb els transgènics, així com línies de campanyes sobre seguretat alimentària, el valor dels productes ecològics i la defensa dels aliments sans i naturals.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Arnal.

Té la paraula el senyor Pérez Fenoll.

 

**El senyor Pérez Fenoll:**

 

Gràcies, senyor president.

Senyor Arnal.
Jo he intentat seguir-lo e intentaré contestar-li tan aproximadament com puga al guió que vosté ha fet.
Sí dir-li, abans de començar, que jo ha fet una anàlisi molt cuidadosa de totes les esmenes que vosté ha presentat, i em dóna la impressió que algunes són un desbaratall i les que no són unes esmenes copiades d'allò que es fea abans en la conselleria quan el conseller de Medi Ambient era Fernando Modrego, que tinc ací al meu costat, i allò que han fet és copiar allò que està ja posat en marxa i està fent-se actualment.
Però aixina i tot, intentaré contestar-li seguint-li una miqueta la línia que vosté ha seguit.

Per llevar-me de damunt ja la primera part, que vosté ha tractat l'última, sobre els aliments genèticament tractats, li dic que els conreus transgènics, la venda i l'etiquetatge, tot són coses que no depenen d'esta conselleria, i no sé si vosté, presentant en este sector d'esmenes estes esmenes, volia guanyar temps per a dir alguna cosa, però dóna la impressió que no, perquè li ha sobrat temps.
Per tant, no sé per què les ha presentat ací quan haurien d'estar localitzades en una altra conselleria.

Ha parlat vosté sobre els residus sòlids.
Tot això que ha parlat sobre residus sòlids està hui en dia fent-se, tant els residus sòlids urbans, els industrials, tots estan realment.
I la recollida selectiva que vosté parla que està a nivells baixos, jo crec que està a nivell de tota la nació, de tota Espanya, i si comparem com estava abans de 1995 a com està ara estem excepcionalment bé.
Però si vosté em diguera que s'ha de seguir lluitant perquè es millore, es millorarà, evidentment, que per ahí és per on anem.

En una esmena de vosté parla del tancament i segellament dels abocadors.
Mosatros parlem de potenciar eixe tancament perquè és el que està fent-se i se seguirà en eixe camí.
Vosté parla que es faça.
És al final la mateixa cosa.

Dir-li també que el Pla de residus està totalment aprovat, i el pla zonal també està aprovat.
Vosté parla de fer unes minizones, però al cap i a la fi és la mateixa cosa, i està fet un pla zonal pels tècnics d'esta comunitat i jo crec que són les persones que més entenen, molt més que els polítics.

Dir-li que el pla respecte als productes PCB ja està fet des del govern passat.
Si vosté no estava ací igual no es va assabentar, no li ho han dit, però eixe pla ja està fet.

I sobre les farines càrnies dir-li que està fent-se allò que està fent-se en tots els països avançats d'Europa.
Vosté parla de fer un reciclatge de les farines càrnies, quan això està prohibit en tota Europa, no anem a ser els valencians els que fem una cosa que estiga prohibida en tota Europa quan estem fent allò que a nivell dels països més avançats, ja dic, està fent-se.
Dir-li que el primer conveni que va tranquil·litzar tots els sectors en el tema de farines càrnies es va firmar ací en la Comunitat Valenciana.

Res més.
Dir-li que no podem aprovar-li ninguna de les esmenes, com vosté s'ho haurà pensat ja, perquè, ja dic, totes les esmenes agarren el fil d'allò que està fent-se o d'allò que és impossible, com el tema de els farines càrnies.

Res més i moltes gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Pérez Fenoll.

Anem a votar este bloc d'esmenes.
S'ha de fer alguna excepció o votem el bloc en el seu conjunt?

 

**El senyor Such Botella:**

 

Per part del Grup Socialista voldríem una votació separada per a les esmenes 3.
215, 3.
251, 3.
288, 3.
299 y 3.
300, és a dir, aquestes cinc esmenes votar-les per separat de la resta del bloc.

 

**El senyor president:**

 

I eixes les vol també totes en un bloc o d'una en una.
?

 

**El senyor Such Botella:**

 

Sí, en un bloc.

 

**El senyor president:**

 

Doncs, anem a votar en primer lloc el bloc d'esmenes que ha indicat el senyor diputat, 3.
215, 3.
251, 3.
288, 3.
299 i 3.
300.
Vots a favor d'estes esmenes?
1.
Abstencions?
6.
En contra?
8.

Anem a votar la resta d'esmenes que hem estudiat en este bloc.
Vots a favor de la resta d'esmenes?
7.
En contra?
8.

Passem a continuació a vore el segon bloc d'esmenes, que comença amb la 3.
082 i totes les següents relacionades, que les tenen vostés ahí.

Té la paraula el senyor Arnal quan crega convenient.

 

**El senyor Arnal i Ibáñez:**

 

Moltes gràcies.

En este segon bloc hem acumulat una sèrie d'esmenes referides als efectes del canvi climàtic, la contaminació atmosfèrica i de les aigües i la contaminació sonora i electromagnètica.

Sorprén enormement que els pressupostos no incloguen cap mesura específica en relació al canvi climàtic, que sabem que està produint-se ja, que està iniciant-se, i ni tan sols s'esmente aquest problema ni en objectius ni en problemàtica ni en cap àmbit, quan es tracta d'un problema que ha estat destacat a nivell mundial com un dels més seriosos i preocupants, que els efectes comencen a manifestar-se, que són efectes de gran escala i que es manifestaran en tots llocs, i també aquí al nostre país.

I a més, s'ha de destacar, en relació a açò, que el País Valencià és una de les comunitats autònomes de tot l'estat espanyol que més ha sobrepassat els límits establerts pel protocol de Kyoto, i per tant, els compromisos adquirits per la Comunitat Europea.
De fet, només ens supera Canàries, i després de Canàries, nosaltres estem molt per damunt de la mitjana espanyola, tenint en compte que l'estat espanyol és ja l'estat de tota Europa que més se n'ha passat dels límits establerts també per este protocol.

A banda de les implicacions que açò té quant a la contribució als dràstics problemes del canvi climàtic, hem de tindre en compte que és una irresponsabilitat i una imprevisió política d'aquest govern i un clar indicador de la insostenibilitat del nostre model de desenvolupament, que certament no pot ser sostenible en la mesura que deixe créixer, i més d'eixa forma tan desbocada, un factor d'inestabilitat i de grans alteracions ambientals i socioeconòmiques com és el canvi climàtic.
A més, açò ens va a suposar que molts sectors, diversos sectors industrials valencians hauran d'aportar quantitats econòmiques molt importants perquè han de comprar drets d'emissió d'estos gasos com el CO2 i similars, i això implicarà greus dificultats per a diversos sectors industrials com per exemple el sector del taulell.
Per açò portem una sèrie d'esmenes adreçades a incloure aquesta problemàtica entre els objectius i línies d'actuació.

Demanem, per tant, que en els objectius estiguen la investigació sobre els efectes del canvi climàtic al nostre territori; que es faça una previsió dels efectes socioeconòmics i ecològics que tindrà; que es plantegen campanyes d'informació i conscienciació ciutadana, i que s'elabore una normativa al respecte, naturalment coordinada amb altres conselleries.
Ja sóc conscient que açò afecta a diversos departaments com abans s'havia dit, això no implica *(inintel·ligible)* el departament mediambiental, no els coordine i els estimule i els impulse perquè és la seua responsabilitat.
El senyor Blasco a més és el coordinador de la comissió.
I a més plantegem mesures concretes, línies d'actuació concretes, de foment dels transports públics, de vehicles no contaminants, i del foment de l'energia solar en el nostre territori que està en uns nivells extremadament baixos.

Altre gran oblit dels pressupostos és el de la contaminació per les radiacions electromagnètiques.
Sorprenentment no es diu res de l'impacte ambiental d'aquesta modalitat de contaminació energètica.
Recordem que açò fa referència a les antenes de telefonia mòbil, però també a les línies d'alta tensió i algunes instal·lacions industrials.
Per aquest motiu proposem objectius i línies adreçades a l'estudi d'aquesta modalitat de contaminació, tant per a la seua detecció i mesura, per l'establiment de mapes de contaminació i de llocs conflictius.
Mesures de vigilància i control, que haurien de ser més sistemàtics, i també els seguiments dels efectes ambientals i sobre la salut dels ciutadans.

Altre apartat destacat d'aquest bloc fa referència a la contaminació sonora.
Pensem que la legislació actual encara està per desenvolupar-se, i és urgent este desenvolupament normatiu i incrementar per tant la vigilància i el control del soroll.

Diverses línies que hem afegit, línies d'actuació, fan referència a incrementar aquesta xarxa de control i mesura de la contaminació ­perdó, de la contaminació atmosfèrica me referia ara­, que pensem que la xarxa actual és molt incompleta i destaquem la necessitat que s'incremente especialment en algunes zones afectades, com per exemple siga tota l'àrea d'indústria taulellera de Castelló.

I finalment un apartat importantíssim és el referit a la qualitat i l'ús correcte de l'aigua com a recurs valuós i escàs que és.
Ací afegim tot un seguit de nous objectius i línies d'actuació referides a l'elaboració d'un Pla de recursos i ús sostenibles de l'aigua; un inventari sistemàtic dels recursos hídrics, molt destacadament els subterranis, que actualment ni sabem la quantitat que tenim i l'ús que s'està fent d'ells; també l'establiment d'un cabdal ecològic mínim per a tots els rius valencians; també un objectiu d'eradicació dels emissaris submarins, i també la prohibició de bombeig d'aigües dolces a la mar provinents de zones humides litorals, que malauradament s'està produint molt reiteradament en diverses zones humides litorals valencianes.

També plantegem mesures per potenciar l'ús agrícola de les aigües depurades, i incentivar açò que s'està fent però encara no d'una manera tan important com podria ser.
Plantegem incrementar el nivell de tractament de les aigües depurades, que fins ara el nivell de tractament terciari és d'uns nivells encara només que.
.
.
vaja, molt baixos, i mesures per previndre el fenomen preocupant de la introducció marina litoral que ja està produint-se en el nostre territori.

També plantegem mesures més serioses per previndre la contaminació de nitrats d'origen industrial o sobretot agrícola, la qual cosa implicaria establir coordinadament polítiques amb la Conselleria d'Agricultura.
També hem afegit objectius i línies en relació a l'elaboració de campanyes formatives i de conscienciació sobre l'estalvi de l'aigua, del seu ús eficient, que veiem molt poc desenrotllat, i una major vigilància pel que fa als usos malbaratadors de l'aigua.
I així com l'increment dels punts de control de mesura de qualitat de les aigües continentals.

I menció a banda mereix la inclusió d'una línia adreçada a la publicació d'un informe anual d'indicadors ecològics valencians, que reculla i globalitze les dades ambientals més destacades.
Açò constituiria una poderosa ferramenta educativa, conscienciadora i orientadora de la planificació ambiental valenciana, que ha de ser cada volta més global i més transversal.

Gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Arnal.

Té la paraula el senyor Pérez Fenoll.

 

**El senyor Pérez Fenoll:**

 

Gràcies, president.

Gràcies, senyor Arnal.

Ací ha fet vosté un bloc d'esmenes, que la majoria de les esmenes són esmenes que no tenen cabuda tampoc en este apartat i en esta Conselleria de Territori i Habitatge, perquè són esmenes que tenen, la competència és de l'administració general de l'Estat.
Sols tenim una part d'esmenes que és de la contaminació per soroll, la contaminació sonora, que sí que som una comunitat pionera quant a haver creat una llei front a esta contaminació acústica o contaminació per soroll.
Aleshores, és l'única que podríem dir que tenen cabuda les esmenes que vosté mos fa.

La resta, ja dic, que la resta parla de la contaminació electromagnètica i els efectes del canvi climàtic.
Puc dir-li que el tema del canvi climàtic existix una oficina nacional per a l'estudi d'estes conseqüències, que a nivell de comunitat es col·labora en esta i la conselleria participa i col·labora en esta oficina nacional aportant dades.
Però en ningun cas és competència de l'administració de la comunitat el cuidar d'estos temes.
Quan vosté fa al·lusió a les estimacions i les mesures que existixen de la contaminació en la comunitat, vosté parla que estem en una comunitat col·locada en el segon lloc a nivell nacional.
Li puc dir que no, que som una comunitat que estem en els últims llocs, i puc dir-li que a més que es fa sobre estimacions.
En ningun moment existixen mides que puguen dir que és acceptable el que vosté està dient o el que jo estic dient.

I front a la contaminació electromagnètica puc dir-li que també és competència de l'administració general de l'Estat.
Dir que totes les condicions de protecció quant al domini públic radioelèctric, i les restriccions a emissions radioelèctriques i les mesures de protecció sanitària, tot depén de l'administració general de l'Estat, i l'única cosa que fa la conselleria és col·laborar en estos temes.

Res més i moltes gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Pérez Fenoll.

Anem a passar a votar este bloc d'esmenes.
Hi ha que fer alguna excepció?
Les votem totes conjuntament.
Vots a favor del bloc d'esmenes que han sigut estudiades?
7.
En contra?
8.

Passem a continuació a debatre un altre bloc d'esmenes que comença per la 3.
110, també correspon a l'Entesa, i totes les que estan relacionades.
Té la paraula el senyor Arnal.

 

**El senyor Arnal i Ibáñez:**

 

Novament este bloc prou extens, bastant extens d'esmenes, s'han agrupat les que fa en relació a l'habitatge, l'ordenació del territori, i a la protecció de paratges naturals de flora i de fauna.

En relació a la protecció del medi, proposem la inclusió entre els objectius de la publicació dels catàlegs de coves i simes, de vies pecuàries i dels espais naturals mereixedors de protecció.
Aquests catàlegs són una ferramenta important per poder garantir l'adequada protecció dels recursos naturals, i estan previstos per la Llei valenciana d'espais naturals protegits.

Però n'hi ha retards molt importants, ja importantíssims en la publicació, i en concret el catàleg d'espais naturals mereixedors de protecció, que pensem que és una ferramenta importantíssima, injustificadament retardar la seua publicació.
I permetria orientar la ubicació adequada d'infrastructures i d'activitats humanes en el territori que no comprometera els valors naturals destacats.
I que orientara la seua posterior protecció, mitjançant les diverses fórmules previstes per la legislació que són unes quantes diferents.
Que no té perquè el catàleg prejutjar-les, però que avançaria ja eixe mecanisme i una informació important i una orientació bàsica, per a evitar que quan el moment que n'hi hagen condicions per a protegir-les, no estiguen ja degradades de manera irreversible o afectades els seus valors naturals.

També proposem entre els objectius en este camp, desenvolupar campanyes de conscienciació per la preservació dels terrenys d'horta tradicional, que estan perdent-se a una gran velocitat tant en l'Horta de València, a Alacant, a Castelló.
Bo, realment a totes bandes els terrenys més fèrtils, les hortes que han costat molts milers d'anys de formar-se, els terrenys més fèrtils que són insubstituïbles, perquè no n'hi haurà en altres àrees d'interior condicions comparables per a la seua adequació agrícola; estem veient que estan ara sepultades sota capes d'asfalt i de ciment en tot el territori, a un ritme tremend.
I que pensem que és necessari, que és urgent, declarar estes zones reservades per a evitar la seua pèrdua, i açò s'ha de fer també una campanya molt important de conscienciació de la població del valor que tenen estes terres insubstituïbles.

Un altre objectiu que sembla important és el d'ajudar als ajuntaments a la declaració d'espais naturals protegits de caràcter municipal.
Esta figura també està en la llei en la llei vigent d'espais naturals protegits.
I també, com en altres casos, s'ha emprat poquíssim, en molt poques ocasions, perquè el seu reglament pensem que té, s'ha de modificar, s'ha de revisar.
Perquè no és útil, no permet accelerar este procediment, i pensem que aixina estem perdent una possibilitat molt important de protegir àrees que a la millor per la seua extensió més reduïda, o per altres factors no mereixen la qualificació de parc o paratge d'àmbit de País Valencià, però sí de caràcter municipal.
I ens trobem que estan moltes d'estes zones.
Bo, moltes de les possibles candidates no s'estan duent endavant.
I que hi hauria que reformar-se, torne a dir, el reglament per a poder permetre-ho.

I també entre els objectius i línies plantegem ampliar els ajuts i l'assessorament per part de l'administració autonòmica, per a què els ajuntaments puguen abordar esta declaració.

Demanem també la inclusió de línies en les línies d'actuació, avanços en l'elaboració de diferents plans territorials que encara estan pendents de diferents comarques valencianes.
Pel que fa a les mesures de modificació, hem presentat unes quantes esmenes adreçades a incrementar inversions en adquisició de terrenys i béns naturals, gestió de reserves voluntàries de fauna i flora, de microreserves i d'estudis sobre fauna i flora valenciana.

També entre els objectius, proposem incloure mesures adreçades a la preservació d'ecosistemes singulars o fràgils que estan insuficientment protegits, en particular les praderies de posidònia, praderies oceàniques de posidònia; els ecosistemes marins costaners, els més singularment valuosos; els sistemes dunars, especialment els litorals, i les zones humides de totes les zones humides.
No sols les incloses en el catàleg, donat que entenem, com han interpretat diferents advocats, que la Llei d'espais naturals protegits, d'ella es desprén que totes haurien d'estar protegides.

Tanmateix estem assistint a què moltes d'estes zones humides, en l'excusa que no estan incloses en el catàleg, estan sent afectades per diferents tipus d'obres, a vegades impulsades per administracions valencianes davant la passivitat de les institucions autonòmiques i en concret de la conselleria encarregada de fer complir açò.
Per tant, totes les zones humides haurien de fer-se, declarar-se protegides i fer-se complir esta declaració.

En l'apartat d'habitatge afegim una sèrie d'objectius i línies d'actuació, orientades a què l'esforç per oferir vivendes als sectors de la població, a importants sectors de la població que tenen dificultats en accedir a un habitatge digne, no es centre únicament en la construcció de noves vivendes.
I més encara consumint a voltes terreny que no estava adreçat en principi a la construcció de vivendes, sinó en traure al mercat el gran parc de vivendes deshabitades, i una sèrie de mesures, tant per un costat penalitzar fiscalment el que es mantinguen desocupades, i al mateix temps ajudar a què puguen ser llogades o venudes, i així ajudar a resoldre el problema de la vivenda sense necessàriament incrementar encara més la construcció.

Perquè no es tracta d'un problema de manca de vivendes, sinó d'accés a les vivendes.
I per tant, s'han d'obrir eixos camins d'accés a les vivendes que ja se podrien utilitzar.
I, en relació amb això, també, incrementar les mesures per a impulsar les restauració dels nuclis antics de ciutats i pobles valencians.

Entre els objectius també hem afegit la publicació urgent del Pla general d'ordenació del territori, que sofrix un enorme retard, encara que també estiga previst per la normativa existent, i que este retard permet que continue el desordre, el descontrol en el que seria la planificació territorial, de manera que s'acumulen diferents plans sectorials sense que tinguen el Pla general d'ordenació en el qual deurien d'estar inserits i no al revés.
Al final, quan disposarem del Pla general d'ordenació serà quan ja les possibilitats d'ordenar el territori van a ser molt escasses.

I també, en relació amb açò incloem, com a objectius importants, la revisió de dos destacats plans que, recentment, un ha estat aprovat i l'altre està en procés d'aprovació, com són el Pla eòlic valencià i el Pla d'argiles.
Aquests plans, si s'aplicaren com ara estan previstos, tal com estan ara dissenyats, van a tindre un enorme impacte ambiental sobre zones naturals valuoses i sobre el conjunt dels paisatges rurals valencians.
Aleshores, considerem essencial que estos plans se revisen per a evitar estos impactes.

També considerem important un objectiu d'establir mesures cautelars de protecció de les zones LIC mentre aquestes es troben encara a l'espera de la seua aprovació definitiva per la comunitat europea.
Com sabem, i reiteradament ho està dient l'administració, estes zones no estan encara fermament protegides i el que cal és que hi haja unes mesures clares per part de l'administració valenciana que mentres no arribe esta aprovació definitiva mantinga mesures cautelars que eviten la seua degradació.

També ací estem veient que diverses zones LIC estan amenaçades tant per parcs eòlics com per mineries, per mines d'argiles, com per construcció de ports esportius o d'urbanitzacions en zones litorals.
I, per tant, considerem urgent estes mesures cautelars.

Entre les modificacions de partides, demanem que es transferisquen les subvencions que estan previstes a federacions de caça i pesca, a inversions de l'administració adreçades a la gestió cinegètica i la pesca continental.
Pensem que açò són responsabilitats de l'administració i no entenem que siga oportú per part de la Conselleria de Medi Ambient de finançar a federacions de caça i pesca que, en tot cas, deurien ser finançades per altres conselleries, per la d'Esports o per la que se considere pertinent.

I també, en relació amb els paratges nacionals protegits proposem una sèrie de línies d'actuació per fer que s'inicie la protecció d'una sèrie de paratges, de molts paratges pendents encara de protecció.
No hem volgut fer una llista completa, perquè a més seria bastant extensa, sinó destacar aquells que han estat més reivindicats pels ciutadans i, al mateix temps, amenaçats per diferents processos de degradació que poden implicar danys irreversibles en els seus valors.
Estem parlant que en el llistat figuren, per exemple, el Mollet, per dir una muntanya que està fortament amenaçada per la mineria, o la serra de la Renegà en Orpesa, que està amenaçada per diverses urbanitzacions.
En fi, són alguns dels exemples d'espais pendents de protecció i que seria urgent iniciar este procés de protecció.

I també en relació amb els paratges naturals protegits proposem una sèrie de línies d'actuació per fer que la protecció d'aquests paratges puga ser compatible amb certs usos humans i així es garantix que millore la seua conservació.
Este és el sentit d'unes línies que afegim d'establir ajuts per a activitats tradicionals.
.
.

 

**El senyor president:**

 

Quan li vinga bé, senyor Arnal.

 

**El senyor Arnal i Ibáñez:**

 

.
.
.
i altres de turisme rural respecte.
.
.
*(inintel·ligible)* del medi ambient.

Gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Arnal.

Té la paraula el senyor Pérez Fenoll.

**El senyor Pérez Fenoll:**

 

Gràcies, senyor president.

Molt breument per a dir-li al senyor Arnal que va molt desenfocat; que en conjunt n'hi han més mesures de protecció que mai; que existixen els catàlegs; que el catàleg de zones humides és el millor catàleg que existix a nivell nacional; que n'hi han més parc protegits que mai; que n'hi ha més inversió que mai; que n'hi ha el 27% del territori protegit.
.
.
*(El senyor Arnal diu: "Això és fals, eh?
"*) ­Si li pareix poc ho protegirem ja tot!
Per això no podem acceptar-li ninguna de les esmenes que ha defensat en este bloc.

Res més i moltes gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Pérez Fenoll.

Anem a passar a votar este grup d'esmenes.

Les votem conjuntament totes?
Vots a favor del grup d'esmenes que s'ha estat estudiant?
7.
En contra?
8.

A continuació anem a debatre l'altre bloc d'esmenes que comença en la 3.
097 i que vostés tenen totes relacionades.

Té la paraula el senyor Arnal, quan crega convenient.

 

**El senyor Arnal i Ibáñez:**

 

Doncs, ara mateix.

En aquest darrer bloc.
.
.
, este és més homogeni temàticament perquè s'han agrupat les esmenes que es referixen bàsicament a un mateix tema, que és la protecció i restauració del medi forestal valencià que, no obstant, revestix una gran importància atés que el territori forestal suposa, aproximadament, la mitat de la superfície territorial valenciana.

 

**El senyor president:**

 

Senyories, per favor.

 

**El senyor Arnal i Ibáñez:**

 

Entre les esmenes de modificació destaquen les que pretenen reorientar i detallar les inversions adreçades a prevenció d'incendis, a restauració forestal i a les millores forestals.

Bé, açò és un dèficit que trobem en tot el conjunt del pressupost de cara a este apartat de medi ambient, que les partides tenen molt poc de detall.
Els treballs que s'anuncien no són massa concrets, de manera que a voltes fa difícil jutjar de què està parlant-se i quin tipus de mesures realment pensa fer l'administració.
Però, en estos casos, el que han fet ha segut demanar que se reorienten les quantitats econòmiques.
Aleshores, perquè quede clar que no se tracta de llevar ni un sol euro de les mesures que toquen de tots estos camps, de prevenció, de restauració i de millora forestal, demanem que se suprimisca l'enunciat ambigu i poc clar, i el substituïm per un altre molt més concret per a assegurar precisament que les quantitats vagen a allò que en teoria han d'anar.

Per aquest motiu, es plantegen que estos pressupostos dediquen unes grans quantitats econòmiques en inversions per a infraestructures de prevenció d'incendis i no detallen a quines infraestructures fan referència.
Per experiència d'anteriors actuacions i pels objectius i línies que s'esmenten en els mateixos pressupostos, entenem que estes inversions seran bàsicament per a obrir camins forestals i grans tallafocs d'enorme impacte ambiental.

Ens sembla un greu error prioritzar aquestes actuacions que, com a mínim, no tenen res a vore, no tenen cap incidència en la prevenció dels incendis.
De cap manera rebaixen l'origen dels incendis, no tenen res a vore, però sí que tenen greus impactes paisatgístics i ecològics, atés que el que fan és eliminar la coberta vegetal natural, que això és eliminar la biodiversitat, i a l'eliminar esta coberta vegetal faciliten l'erosió, la pèrdua del sòl fèrtil que és el principal problema ecològic de les àrees de muntanya.

Per tant, proposem modificar els objectius, les línies i les inversions referides a aquestes intervencions impactants, i demanem adreçar-les a les que realment són necessàries, que són: incrementar els mitjans materials i humans, tant aeris com terrestres, mòbils o estàtics, adreçats a la veritable prevenció.
I si es tracta de prevenció d'incendis, se tracta d'evitar les causes del foc que són en la seua immensa majoria causes humanes, i que les actuacions que calen, i són les que mosatros esmentem clarament, són vigilància, dissuasió i regulació d'usos.
Ací s'han de posar tots els esforços i el gros de les inversions econòmiques.

En altre tema, si el que es pretén és crear unes discontinuïtats de vegetació natural, en aquest cas el que s'ha de fer és aprofitar una xarxa que tinga en compte les discontinuïtats naturals i seminaturals existents en el territori, i juntament amb camps de conreu abandonats o encara en ús, que s'haurien de mantindre llaurats i donar els ajuts pertinents i aprofitar els camins d'accés que normalment estos camps ja tenen.

Així, naturalment responent a una planificació que responguera als objectius de fragmentar la vegetació i al mateix temps minimitzar els impactes paisatgístics i erosius, i trobaríem el mateix efecte que es pretén, teòricament amb els tallafocs, però sense els seus efectes negatius.
Naturalment, açò també implicaria ajudes als manteniments dels murs tradicionals de pedra d'estos cultius i també al manteniment en bon estat dels camins d'accés perquè siguen practicables i útils per a accedir en cas, inclús, de col·locar allí mecanismes de lluita contra els incendis.

En les nostres esmenes de modificació i d'addició plantegem esta visió alternativa i més realista, des del nostre punt de vista, de la prevenció.

Pel que fa a les infraestructures de restauració hidrologicoforestal que s'emporten també grans quantitats econòmiques pressupostades, tampoc apareixen detallades.
Novament, si apel·lem a les actuacions que s'han fet fins ara, és d'esperar que vagen a parar a mesures discutibles, com són la canalització i la modificació del llit de barrancs, la construcció de dics i, novament es tracta de fer obres que tenen un impacte destacable en el medi natural i que no tenen un justificació clara, i que moltes voltes afecten uns ecosistemes, com són els de ribera, que són molt fràgils i que es veuen fortament danyats per estes actuacions.

Les modificacions que mosatros introduïm són per a garantir novament que els diners d'estes inversions vagen on hagen d'anar, on se suposa que haurien d'anar, que són mesures sobretot de repoblació forestal.
I detallem, a més, entre els objectius de les línies, com haurien de ser estes repoblacions que s'han de fer preferentment amb mitjans manuals i ús de ferramentes lleugeres, evitant la maquinària pesant, especialment quan és a pendent, i emprant una diversitat d'espècies arbustives i arbòries autòctones valencianes rebrotadores, com en teoria s'hauria de fer, com alguns plans ja antics plantegen que s'ha de fer però no ocorre en la realitat on majoritàriament no es fa com se diu que hauria de fer-se.

Finalment, en l'apartat de les millores forestals ens trobem també amb un tema massa ambigu, que no se detalla, i plantegem modificacions per a garantir el correcte ús de les inversions i subvencions assignades.
Per l'experiència d'altres anys sabem que sota aquest nom s'emparen actuacions poc adequades, impactants, com neteges de sotabosc, obertura de camins o altres tipus de tallafocs.
Per evitar aquest mal ús que pervertix el nom de les partides hem substituït i detallat el que s'ha de fer.
Mesures per ajudar els propietaris forestals a mantindre la biomassa i la coberta vegetal, cosa que afavorirà el manteniment de la biodiversitat, la protecció del sòl i la recàrrega dels aqüífers, que són els objectius prioritaris, pensem, del que deuria d'entendre's com a millora del bosc.
Mantindre la biomassa i la cobertura, no disminuir-la i simplificar-la.

Moltes gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Arnal.

Té la paraula el senyor Pérez Fenoll.

 

**El senyor Pérez Fenoll:**

 

Gràcies, senyor president.

Anem a vore, en este bloc d'esmenes s'ha centrat, el senyor Arnal, especialment en la lluita contra els incendis.
Jo li puc dir al senyor Arnal que els resultats que tenim en els últims anys en la Comunitat Valenciana són uns resultats per a envejar.
Jo crec que si tornàrem a la política d'abans o a la política que vosté està fent gala que s'hauria de tornar, tornaríem a eixes 30.
000 hectàrees/any de sòl cremat i no a eixa menys de la dècima part que actualment, en estos anys s'ha cremat.

Sense dubte, un any pots tindre sort, un any pot ploure més, un any pot passar alguna cosa que siga afavorir el govern de torn, però quan es duen ja diversos anys i els resultats són els que són, vosté haurà d'estar d'acord amb mosatros que la política que s'ha dut en la lluita contra incendis, encara que a vosté no li agraden els tallafocs, li agraden o no li agraden, la política és la correcta.

S'ha de considerar que hi han hagut en la comunitat i en tot Espanya, però en la comunitat, uns canvis socioeconòmics molts grans en les últimes dècades, que són l'abandonament de pràctiques agroforestals tradicionals, com l'aprofitament de la llenya, deixar l'activitat de moltes explotacions agrícoles, la disminució de les ramaderies.
.
.
Tot això ha dut que cresca més l'herba i la brossa que n'hi haja en les muntanyes i siga més fàcil que hi hagen incendis.
Si va sent cada volta més fàcil que hi hagen incendis i cada volta n'hi han menys, és perquè la política que estem aplicant creem que és la correcta.

Fixe's vosté, de l'any 1978 a l'any 1994, a la comunitat, es van cremar 600.
000 hectàrees.
Això significava el 50% de la nostra riquesa forestal.
En els últims anys, ja sap vosté que duem una mitjana de menys de 3.
000 hectàrees/any.
Això significa que estem sobre el camí adequat per a controlar tot este tipus d'incendis i de catàstrofes naturals.

Per això, totes les esmenes que vosté ha aportat en este últim bloc d'esmenes són esmenes que tampoc podem acceptar-li perquè, al cap i a la fi, estem en desacord amb quina és la filosofia que s'ha d'aplicar en la lluita contra incendis.
Per això no anem a aprovar-li-les.

Res més i moltes gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Pérez Fenoll.

Anem a passar a votar este bloc d'esmenes.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.

Passem a continuació a debatre el primer bloc d'esmenes que corresponen al Grup Socialista, que comença per la 3.
361.

Té la paraula el senyor Sanmartín.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

Gràcies, president.

En primer lloc, hem posat este bloc, hem concretat este bloc per a fer referència al que és tot conservació del medi i qualitat ambiental i, concretament, el tema dels residus.
Pensem que queda poc concretada la problemàtica sobre la qual s'actua i, sobretot, hem incorporat esmenes addicionals perquè pensem que ha existit una manca d'adequació i usos sostinguts que han comportat ­diríem- la degradació dels ecosistemes naturals.
A partir d'ací hem plantejat tota una sèrie d'actuacions concretes.
Pensem que és imprescindible l'adquisició de terrenys per al patrimoni públic en les zones humides, així com un pla de regeneració i dinamització d'aquestes zones ja que les tenim catalogades.

Sobre això dir també que és imprescindible, dins d'aquesta conservació del medi natural, el foment de la participació de tots els sectors econòmics, en la gestió forestal tenim l'exemple de la desaparició del consell forestal de la Comunitat Valenciana com a òrgan consultiu, la creació imprescindible d'un observatori de nous jaciments d'ocupació vinculats a la restauració dels recursos naturals i, sobretot, la potenciació dels cicles formatius vinculats a aquesta restauració i protecció del medi.

Respecte a la qualitat ambiental concretaria el tema dels residus.
Pensem que s'ha concretat poc la problemàtica a partir de la qual establim les concrecions i, en conseqüència, nosaltres posem com a una producció excessiva de residus i, sobretot, una insuficiència d'infrastructures per a una recollida selectiva, reutilització, reciclatge, etcètera.
Tenim molts exemples, i ací no vaig a estendre'm massa.
Pense que el que deia el Grup Popular d'afegir als sòls contaminats, com a conseqüència de la contaminació antròpica o natural, doncs, insistisc que hem de posar també el tema de les radiacions electromagnètiques i el tema de la contaminació lumínica.
Discutiríem el tema de les competències entre comunitat i ministeri a l'hora d'elaborar algun tipus de legislació.

També hem d'afegir el que ha dit el Partit Popular.
Parlava el Partit Popular d'implantar tota una sèrie de programes municipals per a la recollida selectiva de residus que, evidentment, estem totalment a favor.
Ara bé, hauríem d'afegir molt clarament, agafant tota una sèrie d'esmenes, que amb especial suport ­i això no ho ha tingut en compte el Partit Popular­, em referisc a suport tècnic i suport econòmic, als municipis menors de 5.
000 habitants, a àrees rurals molt concretes, però, sobretot, a nuclis o aquells nuclis en els quals el creixement poblacional, des del punt de vista estacional, és molt important.
Pense que s'haurien de concretar millor i fer una introducció monogràfica d'aquests aspectes.

I, sobretot, com no, executem per favor, d'una vegada per totes, les previsions dels plans zonals d'acord amb la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.
Li he de recordar que hem de constituir encara molts consorcis, però, sobretot, hem d'adjudicar l'execució i gestió de les infrastructures que comporta aquests plans zonals.
Jo recorde que de plans zonals hi ha 18 a la nostra Comunitat Valenciana.
Únicament n'hi ha ­si mal no recorde, estic parlant de memòria­, únicament n'hi ha cinc actualment amb el seu consorci; d'aquells cinc, en dos s'ha declarat desert el concurs i els altres, a excepció d'un, doncs, tenen problemes a l'hora de la seua execució.
Per tant, pense que hauríem de plantejar correctament l'execució d'aquestes previsions.
No insistic en el tema dels plans zonals que ja estan aprovats.

I en aquest minut que em queda insistir de nou en el tema dels residus.
Pense que és urgent el desenvolupament reglamentari i, sobretot, una dotació econòmica suficient en el tema dels fons ambientals, de gestió de residus previstos, com vostés saben perfectament, en l'article 21 de la llei ja citada, 10/2000, integral de residus de la Comunitat Valenciana.
Hem de crear també de forma urgent l'entitat de residus de la Comunitat Valenciana d'acord amb aquesta mateixa llei, un pla ambiental exclusiu per a la ­diria­ recuperació, reciclatge exclusiu en zones de polígons industrials, que és on sorteixen molts dels problemes.
Afegir al que vostés han comentat de millorar l'entorn ambiental restaurant espais degradats.
Hauríem de concretar millor, perquè vostés no ho han fet, el tema de la reducció de les emissions del CO2 i altres gasos i partícules per a complir els objectius del conveni de Kyoto.
Evidentment, no em contesten que les competències les té l'Estat central.
Alguna cosa ha de dir la comunitat per a rectificar tal com està fent, però pense que és insuficient.

Per últim, és imprescindible la restauració de zones degradades al nostre país, al País Valencià ­em referisc­, sobretot per la qüestió de les activitats mineres, extracció de fangs o canteres, el compliment de les directrius europees en el tema de la contaminació d'aqüífers, no solament per salinització, sinó també per nitrats, nitrats derivats dels usos intensius o dels usos amb l'agricultura intensiva del regadiu, i, per últim, un estudi i control, encara que dubte el tema de les competències, relatiu a la contaminació electromagnètica, telefonia mòbil i contaminació lumínica.

Res més.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Sanmartín.

Té la paraula el senyor Modrego Caballero.

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

Gracias, señor presidente.

Señor Sanmartín, en primer lugar, yo quería hacer una mínima valoración general de todas las enmiendas que se han planteado.
Creo que, fundamentalmente, no contradicen ninguna de las grandes líneas de actuación, ni la política de vivienda con el importante incremento del 10% que tiene este presupuesto, ni la conservación del medio natural con casi 15 millones de euros o la ejecución del Plan forestal con 44,8 millones de euros.

Entiendo que las enmiendas, o bien son contradictorias con las propuestas que tiene el presupuesto y el programa del Partido Popular, por lo que es difícil que las aceptemos, o, en todo caso, que se trata de actuaciones o ya incluidas en las líneas de actuación o matices que realmente no aportan demasiado a lo que sería el conjunto del presupuesto.

Y en concreto, con respecto a las enmiendas que han planteado o, por lo menos, sobre lo que ha comentado dentro de esta agrupación porque hay muchas más enmiendas de las que usted, pues, no ha comentado nada.
Yo creo que hay algunas enmiendas que, evidentemente, pues yo creo que son interesantes, y siempre podríamos hablar, pero hablar o exigir de la Conselleria de Medio Ambiente que dentro de la línea de presupuestos se establezca una línea para hablar de yacimientos de ocupación o potenciar ciclos formativos, yo creo que son competencias claramente que entran en el ámbito de otras consellerias y que sí me parece razonable en la práctica diaria de colaboración con otras consellerias, pues, trabajar en esas líneas.
Pero, no justifica, evidentemente, lo que es introducir unas líneas en lo que sería el presupuesto.

Con respecto a la adquisició de suelo público en humedales, usted conoce que hay líneas que se mantienen, otras veces es difícil encontrarlas dentro de los presupuestos por la propia complejidad de la contabilidad de la Administración, pero usted sabe que este año último, por ejemplo, se han adquirido suelos muy importantes, que, además, eran suelos urbanos: en el marjal de Peñíscola, en el marjal de Pego y algún marjal de Massamagrell.
O sea, compras importantes que están en líneas específicas, que son actuaciones que está haciendo el Gobierno Valenciano y estoy convencido que estos presupuestos van a permitir seguir realizando esas actuaciones.

Y en cuanto al tema de los residuos, yo quiero señalar que los gobiernos del Partido Popular yo creo que han cambiado sustancialmente esas actuaciones, se ha implantado, por ejemplo, la recogida selectiva en toda la comunidad cuando hace cuatro años no había prácticamente nada, se han hecho planes específicos para las Salinas, para los PCB, para los residuos farmacéuticos, se está trabajando sobre los residuos agrícolas, está trabajando la Coput sobre temas de lodos, sobre residuos industriales en convenios con las cerámicas, todas esas líneas que están recogidas en distintos apartados dentro del presupuesto yo creo que son líneas fundamentales.

Y en el tema de residuos urbanos, lo que es la aprobación de la Ley de residuos, la aprobación de cinco planes zonales, pero son aquellos planes zonales, precisamente, donde hacen falta, porque tengo que recordarle que si hemos inaugurado esta legislatura pasada la planta de tratamiento de residuos de Jijona quiere decir que no hace falta hacer un plan de residuos ya en Jijona porque ya tenemos planta.
Si hemos inaugurado una planta en Villena, pues, tampoco nos hace falta hacer una planta de residuos en la zona porque ya tenemos planta.
Ni para Alcoy hace falta un plan zonal.
Ya hay una sociedad, ya hay unas plantas de ejecución.
¿Dónde faltaban?
Pues, faltaban donde se han redactado los planes zonales: alrededor de Castellón, el área metropolitana, el adjudicado en la Marina y falta uno en la Vega Baja.
Con esos planes la Comunidad Valenciana estaría prácticamente a la cabeza de España en tratamiento de residuos urbanos.

Esperamos, confiamos con la participación de todos.
Yo creo que el camino realizado es muy importante.
Recuerdo que crear al menos tres consorcios con 50 municipios de todos los partidos políticos es un muy difícil y es un esfuerzo importante, y ya se ha realizado, y ya tenemos la planificación, está la estructura administrativa.
Evidentemente, ha habido problemas en alguno, pero tenemos una legislatura ­yo creo que con la participación de todos los partidos políticos en los ayuntamientos- para cerrar otra página en el tema de los residuos, que yo creo que es muy importante.

En el tema de polígonos industriales, que comentaba el señor Sanmartín, el Sepiva tiene líneas específicas.
.
.
la Conselleria de Industria, a través del Sepiva, precisamente, para hacer polígonos limpios, polígonos con todas esas actuaciones con estudios específicos, incluso con ayudas de la Unión Europea.

En humedales yo quiero recalcar el paso importante de la aprobación del catálogo.
Yo creo que siempre estaremos: "¡Oiga!
, pues, mire, usted ha protegido 100, pues, mire, es que tenía que haber protegido 101 y, si protege 101, pues, 101,5".
Evidentemente, esa discusión siempre estará ahí.
Pero se han protegido 100, desde luego.

Y dentro de los presupuestos de este año, y alguna enmienda también hay, hay convenios específicos con el ministerio para que, por primera vez, el Ministerio de Medio Ambiente haga aportaciones muy importantes entre nuestras zonas húmedas y nuestros sistemas naturales.
Sistemas como el corredor verde del Segura, como la actuación en toda la rehabilitación del río Turia, en todos los humedales, como puede ser el de Nules, en el de Pego, líneas específicas que ya figuran en este convenio, va a permitir, y, además, con unas aportaciones más modestas de la comunidad, pues, una financiación extra del 70% del ministerio dentro de esos convenios firmados.
Yo creo que son líneas fundamentales.

Y lo que planteaba usted también con respecto a recuperación de acuíferos y humedales, pues, yo tengo que decirles -y para recordarlo una vez más- que creo que el equilibrio hídrico de nuestra comunidad pasará por profundizar en las líneas que ya tenemos en marcha de racionalización del uso del agua y de ahorro de consumos, pero también por la aportación de caudales externos y que en nuestra comunidad de una forma seria y definitiva todos apoyemos el Plan hidrológico y esos recursos que van a equilibrar nuestro territorio, van a equilibrar y recuperar nuestros acuíferos, nuestros humedales y los caudales ecológicos que se planteaban y también van a garantizar nuestro futuro.

Yo creo, por tanto, que todas las enmiendas que han planteado están ya recogidas en el presupuesto, esas líneas bien orientadas, por lo tanto la postura del Partido Popular va a ser no aceptarlas.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Modrego.

Anem a passar, doncs, a votar este bloc d'esmenes que han sigut estudiades.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.

Passem a continuació a debatre un altre bloc d'esmenes que arreplega de la 3.
376 a la 3.
436.

Té la paraula el senyor Sanmartín.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

Hem agrupat un segon bloc relatiu a vivenda i ordenació del territori.
Per això, senyor Modrego, no parlava quan vosté ha dit el tema de vivenda, perquè, clar, l'havia posat en altre bloc.
Ara anem a parlar de vivienda estos quatre minuts que tenim.

El mateix que deia abans, que pensem que la problemàtica sobre la qual s'actua no està correctament concretada en tant que hem de partir ­i ho hem de reconéixer­ d'una dificultat d'accés en l'habitatge.
I, concretament, en la dificultat d'accés en l'habitatge faig referència al que és la manca de sòl per a generar vivendes de protecció oficial.

És per aquesta raó per la qual presentem tota una sèrie de línies relatives a fomentar esta vivenda de protecció oficial, però, sobretot, i més important encara, fomentar el sòl necessari per a establir aquestes vivendes de protecció oficial.

Pensem que és imprescindible, en primer lloc, una reserva obligatòria d'un percentatge mínim.
.
.
Nosaltres hem parlat del 33%, aixina els ho vam posar a la Llei d'acompanyament dels pressupostos, i així a través d'una proposició de llei que vam presentar farà quinze dies.
Pensem que s'ha de reservar un percentatge mínim important, un 33% diem, d'edificabilitat residencial per a vivendes de protecció oficial en tots els programes generals d'ordenació urbana.

Potenciar també el que és la gestió directa des de la iniciativa municipal per a vivendes de protecció oficial.
La gestió directa de l'administració pública és el que faig referència a la figura de l'urbanitzador públic, sobretot, en àrees estratègiques de determinades zones urbanitzables.

Incorporació imprescindible de solars en el registre de solars de venda forçosa per a vivenda de protecció oficial.

Destinar ­ho ha recollit ja la Llei d'acompanyament de pressupostos, però aixina els ho vam debatre­ aquest 10% que li correspon a l'administració amb sòl urbanitzable per a vivenda de protecció oficial, però també la resta de sòl de titularitat pública no solament del patrimoni públic del sòl pertanyent al que són els municipis, sinó també de l'administració autonòmica i estatal.

I, bé, incentivar tota una sèrie de mesures ­que no ho han concretat vostés aquí en els pressupostos i que tampoc estava en la llei d'acompanyament dels pressupostos­, tota una sèrie de mesures de foment per a aquestes vivendes.
Com no?
, la creació d'aquest registre tan imprescindible, jo pense un registre obligatori d'immobles desocupats o que amenacen ruïna, bé per a la seua venda o lloguer, evidentment, a preu taxat.

I una segona línia en el tema de la vivenda ­pense que s'ha dedicar un esforç tremend, i no se'n registra en les consignacions pressupostàries d'aquests pressupostos­, per a detectar el que són les clàusules abusives en contractes d'habitatge ­i en són moltes al respecte­, amb una incidència especial sobre el que és la ciutat consolidada.

Impulsar la creació i adaptació d'habitatges per a discapacitats.
Les estadístiques són tremendes al respecte en el sentit negatiu, però, sobretot, no parlen per a res de quina forma ­amb interrogant­, de quina forma mantenim o contribuïm al manteniment del que és la població rural.

Per últim ­i ja hem relacionat vivenda i territori o, millor dit, urbanisme i territori­, hem de potenciar el que és la supervisió i tutela de l'activitat urbanística, que pensem que no és correcta; i quan parlo de la tutela en l'activitat urbanística, faig referència al que és la disciplina urbanística i la potestat sancionadora al respecte.

Redactar obligatòriament un document d'ordenació territorial relatiu a les xarxes de servei estratègic a la Comunitat Valenciana.
Per rets o xarxes de servei estratègic, faig referència a tot el que és el gas, la telefonia, línies d'alta i mitja tensió.
.
.
Pense que està desordenat.

I ajudes a adquirir terrenys per al que és el patrimoni municipal, sobretot, sobretot, en àrees ­i això vosté ho coneix molt bé­, en àrees de transició en aquells espais naturals, siguen parcs naturals o altra tipologia o figures al respecte, estes àrees de transició entre la zona protegida i la zona urbanitzable o urbana.

I, sobretot, i sobretot, hem de pensar ­diga-ho vosté com vulga, però és urgent; ja he acabat amb això­, mesures urgents en el tema dels parcs naturals quant als plans reguladors d'ús i gestió i, sobretot, donar-li el paper que es mereixen les juntes rectores, que actualment no se li està donant la importància que té.

Per tant, allò important no és crear més parcs naturals, sinó realment fer entendre a la gent, fer entendre a la gent com els convertim en un recurs sostenible econòmicament i acceptable socialment a través de les inversions.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

Disculpe'm si m'he passat, senyor president.

**El senyor president:**

 

No.
Si les seues paraules són sempre ben acollides, ja ho sap.

Té la paraula el senyor Modrego.

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

Gracias, señor presidente.

Señor Sanmartín, señalar que, evidentemente, como ya expresó el representante de la conselleria, el conseller Blasco, la política de vivienda es fundamental en esta legislatura.
Y hay un compromiso muy importante, un compromiso muy valiente que ha adoptado, de crear 100.
000 viviendas, y yo estoy convencido de que lo va a cumplir.
De hecho, eso lleva medida incluidas en los presupuestos, con un incremento que ya le citado antes de más del 10%, frente al 5% que crecía la media del presupuesto aproximadamente, para apoyar todas las políticas de vivienda.

Yo quiero hacer una matización: en la Comunidad Valenciana ­yo creo que el debate de la vivienda es un debate a nivel estatal­, nuestra problemática existe.
Y desde el punto de vista que.
.
.
bueno, en una comunidad en la que se ha crecido aproximadamente un 30% en los últimos años, muy por encima de la media española y europea, se ha creado riqueza y un dinamismo muy importante, hay un encarecimiento de lo que es, evidentemente, el suelo y de un bien que está en el mercado, como es la vivienda.
Pero si lo comparamos con otras zonas europeas y españolas, evidentemente, con la misma proyección económica o con el mismo dinamismo, el precio de nuestras viviendas está entre el 50 y el 60% de esas zonas que serían comparables.
Además, estamos en una comunidad que construye más viviendas que cualquier otra comunidad.
Estamos en una comunidad en que la vivienda secundaria que los valencianos tenemos.
.
.
disfrutamos de esas viviendas secundarias de una forma importante.

Y eso es porque ha habido unas políticas globales a lo largo de los años, la estructura también social nuestra lo permitía.
Y la ley reguladora ha sido un instrumento positivo en el sentido de crear suelo y garantizar un crecimiento.
Evidentemente tiene sus problemas y hay que modificarlo, y no creo que toque hoy comentarlos.
Están ahí, y ya se han planteado y están sobre la mesa.
Pero también ha tenido efectos positivos en el suelo, y ese suelo tiene que llegar, como se ha comentado, a producir ese.
.
.
llegar también a ese sector de vivienda para determinadas capas sociales que no pueden acceder.
Pero, ya digo, matizando ese problema.

Yo creo que tal como está planteado en el presupuesto, con las modificaciones que ya se han planteado en el sentido de modificar la Ley reguladora, la Ley de ordenación del territorio, la Ley del suelo no urbanizable con modificaciones concretas ­alguna ya se ha avanzado en la Ley de acompañamiento, yo creo que con una visión global­, es donde se tienen que plantear de una forma seria esas actuaciones, y no plantearlas de una forma puntual en lo que seria la Ley de presupuestos con poco vigor.
Definir claramente aquellas zonas donde son necesarias las viviendas de protección oficial, y definir los porcentajes y actuar mediante medidas normativas, y medidas de planificación y medidas también de inversión por parte de los.
.
.
podría ser el Ivvsa o cualquier empresa pública de la Generalitat, como podría ser también de los distintos municipios.
Y también fomentando la participación de la iniciativa privada.

Yo creo que todo este conjunto de medidas que ha planteado usted, donde tienen que tener el debate y la reflexión es en una modificación del marco normativo, que ya está comprometido por el Gobierno Valenciano.

Y, desde luego, es evidente que nadie puede decir que no hay que perseguir las cláusulas abusivas o vigilar los intereses, pero eso no es algo que haya que fijar cada año en lo que sería la Ley de presupuestos, sino que hay que hacerlo de oficio por parte de todos los altos responsables en nuestra sociedad precisamente para eso.

Por lo tanto, yo creo que la política de vivienda está bien orientada con el conjunto de actuaciones que se están realizando y que, desde luego, se van a cumplir los objetivos que se plantea el Gobierno.

Y, bueno, a mí me ha sorprendido cuando ha dicho: "Lo importante no es crear parques naturales".
Bueno, eso se dice cuando ya se han creado.
Eso es como decir: "Lo importante no es que se queme el monte, ahora lo importante es que haya cortafuegos".
Claro, cuando ya se ha conseguido un objetivo.
.
.
es que ahora ya no es importante, ahora el objetivo es otro.
Antes el objetivo era el catálogo de zonas húmedas, y ahora el objetivo es si el terreno que está próximo a una zona húmeda también tendría que ser.
Yo me alegro que esos objetivos de segundo orden sean los que estemos debatiendo en este momento, pero que realmente yo creo que están suficientemente contempladas las actuaciones.

Dentro de los presupuestos, yo creo que hay alguna enmienda que se plantea, por ejemplo, reducir, reducir los presupuestos, que se van a reducir.
.
.
Por ejemplo, en la enmienda 3.
436, que se plantea que para los ayuntamientos haya subvenciones a costa de disminuir el presupuesto que destina la conselleria a la construcción de los centros del Prat de Cabanes, del Montgó, de Mariola y d'Irta.
Entonces, yo veo una contradicción.
Evidentemente, hay que potenciar esos centros, pero, claro, no se trata de disminuir lo que ya está previsto para dárselo a los ayuntamientos.
Así podríamos entrar en otras enmiendas.
Por lo tanto, el planteamiento es rechazar.
.
.

Y gracias, presidente, por su comprensión, por alargarme un poquito.

 

**El senyor president:**

 

Vamos muy bien de hora hoy.

Anem a votar este bloc d'esmenes.
Vots a favor del bloc d'esmenes que hem estudiat?
7.
En contra?
8.

Tenim un altre bloc d'esmenes, que va de la 3.
514 a la 3.
520, que es del Grup Popular.
Les passem a votació?

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

Directamente a votación, por favor, presidente.

 

**El senyor president:**

 

Sí, senyor Arnal.

 

**El senyor Arnal i Ibáñez:**

 

Jo proposaria separar algunes d'estes.
En particular, la 3.
514, que es votara a banda, i la 3.
519.
Estes dos es podrien unir.
*(Remors)* La 3.
514 i la 3.
519.

 

**El senyor president:**

 

Les dos juntes, senyor Arnal?

 

**El senyor Arnal i Ibáñez:**

 

Sí.

 

**El senyor president:**

 

Anem a votar, si no hi ha ningun altre comentari, estes dos esmenes en un primer bloc, 3.
514 i 3.
519.
Vots a favor?
8.
Abstencions?
En contra?
7.

Anem a votar la resta d'esmenes.
Vots a favor?
8.
En contra?
Abstencions?
7.

Mos queden ací ara unes esmenes de l'Entesa, que van de la 4.
372 a la 4.
378.

 

**El senyor Arnal i Ibáñez:**

 

Que seran a referides a.
.
.

 

**El senyor president:**

 

Que són referides a l'Institut Valencià d'Habitatge.

 

**El senyor Arnal i Ibáñez:**

 

Estes no les defensarem, sinó que les proposem passar a votació.
No dóna temps per a més.

 

**El senyor Ovejero Adelantado:** 

 

Señor presidente.

En un bloque separado, por favor, la 4.
373 y la 4.
377.
*(Remors)* 4.
373 y 4.
377.

 

**El senyor president:**

 

Anem a passar a votar estes dos primeres esmenes, la 4.
373 i la 4.
377.
*(Remors)* Sí, senyor Sanmartín.
Diga vosté.
*(El senyor Sanmartín parla sense micròfon.
Remors)* Espere's que traga el compte a vore les que queden.
*(Remors i rialles)* Farem tres blocs, aixina queda la cosa més.
.
.
La 72, la 74 i la 76 mos queden.

Anem a votar primer la 4.
373 i 4.
377, que havia demanat el Grup Popular.
Vots a favor?
15.

Votem a continuació la 4.
375 i 4.
378.
Vots a favor?
1.
Abstencions?
6.
En contra?
8.

I passem a votar les altres tres que queden, que són la 4.
372, 74 i 76.
Vots a favor?
7.
En contra?
8.

Ara passem a votar la secció 14, el conjunt de la secció, que és Territori i Habitatge.
Vots a favor?
8.
En contra?
7.
*(Remors i rialles)*

I ara passem a votar, en primer lloc, l'Institut Valencià d'Habitatge, que sí que té esmenes.
Vots a favor?
8.
Abstencions?
En contra?
7.

I passem a votar Vaersa, que no té cap esmena.
Vots a favor?
8.
Abstencions?
7.

Senyories, hem acabat la secció que teníem per a esta vesprada.
Demà a les deu continuarem amb Benestar Social i acabarem.
*(Remors)*

 

 

 

*(Se suspén la reunió a les 17 hores i 50 minuts)*