Agricultura%411176.07.22%20macro.html





Comissió d'Agricultura, Ramaderia i Pesca realitzada el dia 22 de juliol de 2013.
Comença la reunió a les 11 hores i 7 minuts.
Presideix la diputada senyora Esther López Barceló.
Reunió número 18.

La senyora presidenta:

(Inoïble) … sesión de la Comisión de Agricultura, Ganadería y Pesca, y pasamos a que el señor secretario vea si hay quórum.

(El secretari passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Gracias, señor secretario.

Vamos a pasar a la lectura y aprobación, si fuera pertinente, del acta de la reunión anterior.
Si tienen algo que decir sus señorías… Si no tienen nada que decir, damos por aprobada el acta y pasaríamos a hablar de las incidencias en el orden del día.

Como ven, el punto número 2 es una comparecencia del vicepresident del Consell, pero que ha sido también solicitada a petición propia.
Por tanto, y por ello, damos la bienvenida al secretario autonómico.

Por otra parte, comentar que se han acumulado, por tanto, esas tres peticiones de comparecencia en un único debate.

El punto número 3 -creo- tiene una transaccional que ha sido redactada por los portavoces y se han puesto de acuerdo y que, ahora, pasaríamos simplemente al resto de portavoces a firmar para que pueda pasar a trámite la transaccional, supongo que el trámite estará ya prácticamente en proceso… (veus), perfecto.

Por lo tanto, le pregunto a los señores portavoces, ¿habrá debate de este punto número 3 para que lo sepan sus señorías?

El senyor Pañella Alcàcer:

Jo entenc que el debat el férem en l'anterior comissió.

Si no n'hi ha petició per part de cap grup, jo el done per debatut i, per tant, quan tinguem la transaccional, que està ja passant-se perquè l'han redactat, la signem.

Si n'hi ha acord de tots els grups seria innecessari el debat perquè ja vam tindre l'opinió l'altre dia.

La senyora presidenta:

Perfecte.

Entonces, el punto número 3, cuando haya terminado todo el trámite del paso de la transaccional, se pasaría simplemente a votación.

También, el punto número 4 y el punto número 5, dado que es una proposición no de ley de similares características, se acumularía a su debate y votación; la votación se haría por separado, por supuesto como siempre, pero el debate se haría conjunto, y, después, el punto número 6 sin ninguna incidencia.

Por tanto, y después de haber ya confirmado el orden del día, le paso la palabra al señor vicepresidente.

(Ocupa la presidència el vicepresident, senyor Eduardo Ovejero Adelantado)

Compareixença del vicepresident i conseller de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, que fa el secretari autonòmic d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, senyor Joaquín Vañó Gironés, per a explicar els criteris de concessió d'ajudes Ruralter (Leader i Paisatge), sol·licitada pel Grup Parlamentari Esquerra Unida (RE número 55.
512), a la qual s'acumula la sol·licitada pel secretari autonòmic d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, a petició pròpia (RE número 56.
883) i la sol·licitada pel Grup Parlamentari Socialista (RE número 56.
476)

El senyor vicepresident:

Señorías, empezamos con el punto número 2 que corresponde la comparecencia del vicepresidente del Consell y conseller de presidencia y agricultura, pesca y alimentación, para explicar los criterios de concesión de ayudas Ruralter, solicitada por el Grupo Parlamentario Esquerra Unida, acumulada a la comparecencia del secretario autonómico de agricultura, pesca y alimentación para explicar los criterios de concesión de ayudas Ruralter, Leader y Paisaje, solicitada a petición propia, y acumulada con la comparecencia del conseller para explicar los criterios en la concesión de las ayudas Ruralter-Leader y Ruralter-Paisaje, solicitada por el Grupo Parlamentario Socialista.

Por tanto, tiene la palabra el señor secretario, sin tiempo, para que haga su exposición.

El senyor secretari autonòmic d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua:

Muchas gracias, señora presidenta.

Señoras y señores diputados.

Bueno, ante todo, quiero agradecer la comprensión, tanto de la presidenta, de los portavoces, como de todos los miembros de la comisión, por entender justificada mi solicitud de aplazamiento en la comparecencia que estaba prevista el pasado mes de junio.

El motivo de esta comparecencia -como se ha señalado- es explicar ahora los criterios de concesión de las ayudas Ruralter, tanto Ruralter-Leader como Ruralter-Paisaje, y -como se ha comentado aquí- en esta ocasión se acumulan las solicitudes presentadas por los grupos de Esquerra Unida y Socialista, y, lógicamente, la mía propia.

Creo que sus señorías conocen las características del sistema de gestión de ayudas porque se han explicado en esta misma comisión y en el pleno en otras ocasiones, por tanto, voy a tratar de resumir sus aspectos fundamentales para enmarcar la explicación sobre los criterios de selección -que comentaré después.

Ruralter es una estrategia promovida por el Consell como eje fundamental de la política de desarrollo del territorio rural valenciano, se puso en marcha en el año 2008 por la entonces conselleria de agricultura, pesca y alimentación, y ha sido durante estos años un instrumento muy importante para prestar apoyo a numerosas iniciativas, tanto públicos como privadas, destinadas a revitalizar la economía y el tejido social de los municipios rurales, a mejorar la calidad de vida de sus habitantes y a impulsar nuevas oportunidades de crecimiento económico.

La estrategia Ruralter se articula en dos líneas de actuación, Ruralter-Leader y Ruralter-Paisaje, ambas estrategias comparten características importantes, la finalidad es promover -en ambos casos- el desarrollo económico y la calidad de vida de las personas que viven en el ámbito rural desde una perspectiva global, en los dos casos se trata de líneas de ayuda pública mediante subvenciones a proyectos públicos y privados, seleccionados en pública concurrencia, y los tipos de actuaciones elegibles -como luego veremos- son muy similares en un caso y en otro.
Pero también existen, aparte de estas características comunes, tienen diferencias importantes.

Ruralter-Leader es una línea que se enmarca en el Programa de desarrollo rural de la Comunidad Valenciana 2007-2013, por tanto es una línea cofinanciada por fondos europeos, concretamente por el Fondo Europeo Agrícola de Desarrollo Rural, Feader; en cambio, Ruralter-Paisaje se financia exclusivamente con fondos nacionales y no está dentro del PDR ni sujeta a la normativa de los fondos europeos.

El rasgo más singular de Ruralter-Leader está en el método de gestión de las ayudas; el enfoque Leader es un método de gestión promovido por la Unión Europea que tiene como objetivo potenciar el desarrollo endógeno mediante el impulso de iniciativas que surgen en el propio territorio rural, y para ello se da el protagonismo a los llamados «grupos de acción local», que son asociaciones publicoprivadas integradas por agentes de los propios territorios rurales cuya función principal es dinamizar el desarrollo local y aflorar proyectos e iniciativas que puedan contribuir a ello.

El eje 4 del PDR 2007-2013 es el de aplicación enfoque Leader que, por lo que se refiere a la aplicación de estrategias locales, se ejecuta en la Comunidad Valenciana a través de las medidas del eje 3.

Por tanto, en el PDR de la Comunidad Valenciana se optó por aplicar este enfoque Leader al desarrollo del eje 3, es decir, calidad de vida en zonas rurales y diversificación de la economía que comprende dos medidas, y, dentro de cada una de ellas, otras dos medidas.

Por un lado, las medidas son las de diversificación de la economía rural y la de mejora de la calidad de vida en las zonas rurales, y, en el caso de diversificación de la economía rural, cuenta con dos submedidas, una es la de creación y desarrollo de microempresas, y la otra es la de fomento de actividades turísticas; y, en el caso de la medida de mejora de la calidad de vida, comprende dos medidas: una es la de prestación de servicios básicos para la economía y la población rural, y otra es la de renovación de pueblos y conservación del patrimonio rural.

Por su parte, las ayudas Ruralter-Paisaje, de acuerdo con sus bases reguladoras, tienen por objeto financiar proyectos que se puedan incluir en alguna de las cuatro medidas siguientes: ayudas a la creación y desarrollo de pequeñas y medianas empresas, turismo rural, prestación de servicios básicos para la economía de la población rural, y, también, patrimonio rural y renovación de pueblos.

Por tanto, las medidas objeto de una y otra línea son muy similares encaminadas todas ellas a impulsar actuaciones que contribuyan al desarrollo del territorio rural, pero tienen un ámbito de aplicación diferente.
En el caso de Ruralter-Leader se aplica en el ámbito de los 316 municipios incluidos en el eje 4 del PDR, son municipios caracterizados como de territorialidad profunda, donde se dan estadísticamente los mayores índices de envejecimiento de la población y de pérdida de habitantes; y el territorio de aplicación Ruralter-Paisaje, en cambio, está formado por 165 municipios de ruralidad media, incluyendo a los municipios no costeros menores de 40.
000 habitantes, que no están ya incluidos en la zona geográfica de programación de un grupo de acción local.

Así, pues, las zonas de aplicación de Leader y de Paisaje son mutuamente excluyentes pero con una excepción importante, y es que los proyectos promovidos por pymes del sector agroalimentario, que son subvencionables dentro del programa Ruralter-Paisaje pero no en el caso de Ruralter-Leader, pueden recibir también subvenciones de Ruralter-Paisaje tanto si la actividad se ubica en un municipio del ámbito de Ruralter-Paisaje como si está ubicada en el ámbito del Ruralter-Leader.

Eso obedece -como ya se ha explicado aquí, en Cortes, en otras ocasiones- a que el PDR no prevé que las ayudas Leader puedan destinarse a empresas del sector agroalimentario.
Y es, precisamente -como saben-, la pequeña y mediana industria agroalimentaria una de las oportunidades más importantes con la que pueden contar muchos municipios rurales para diversificar su economía y crear nuevas oportunidades a partir del aprovechamiento de sus recursos.

Dentro de ese esquema, en la Comunidad Valenciana se han llevado a cabo seis convocatorias de ayudas Ruralter; tres convocatorias de Ruralter-Leader en 2008, 2009 y 2010, mediante resoluciones en su momento de la directora de la Agencia Valenciana de Fomento y Garantía Agraria; y tres convocatorias de Ruralter-Paisaje en 2009, 2010 y 2011, mediante resoluciones del año 2009 y órdenes, también, de 30 de diciembre de 2009 y 30 de diciembre de 2010.

Conforme a las diferentes características de estas dos líneas, los procedimientos de gestión también son diferentes, las bases reguladoras de cada una de ellas regulan esos procedimientos de forma detallada.
Concretamente, esos procedimientos están en las siguientes disposiciones:

En el caso de Ruralter-Leader, una primera Orden de 27 de junio de 2008, por la que se aprobaban las bases de estas ayudas para el período 2008-2013, esa orden fue modificada por una de 15 de mayo del año 2009 y, luego, el 23 de octubre de 2009 se dictó una orden que refundía las dos órdenes anteriores que he citado; y, finalmente, la Orden 36/2010, de 26 de octubre, de la conselleria, se aprobaron las bases de las ayudas de Ruralter-Leader.

Y, en cuanto a Ruralter-Paisaje, hubo también cuatro disposiciones: una Orden de 24 de octubre del año 2008, por la que se establecían las bases, que luego se modificó por una Orden de 30 de marzo de 2010; luego hubo otra orden a finales de diciembre, concretamente el 30 de diciembre de 2009, de la conselleria, por la que se aprobaron las bases de Ruralter-Paisaje para el ejercicio 2010; y, finalmente, una Orden de 30 de diciembre de 2010, de la conselleria, aprobó las bases y convocó las ayudas de Ruralter-Paisaje para el ejercicio 2011.

Creo que es importante comentar, aunque sea brevemente, los procedimientos regulados en esas disposiciones porque, de acuerdo con las características de cada enfoque, el procedimiento es distinto a la hora de explicar la selección de proyectos.

El procedimiento de aprobación de las ayudas Leader se articula, básicamente, en tres fases: una fase primera de presentación y comprobación inicial de las solicitudes, incluyendo la verificación administrativa y un informe técnico de subvencionalidad; una segunda fase de evaluación de las solicitudes que llevan a cabo las juntas directivas de los grupos de acción local en su zona correspondiente, aplicando el baremo aprobado por el propio grupo, es también el GAL el que determinada para cada proyecto aprobado el importe total de la inversión y la subvención que corresponde; y, finalmente, una fase de resolución que corresponde a la conselleria, o más propiamente a la Agencia Valenciana de Fomento y Garantía Agraria como organismo pagador de esos fondos europeos y que, por delegación de la agencia, correspondía al director general de la conselleria competente en materia de desarrollo rural la resolución que -como hemos señalado en las órdenes reguladoras- solo se apartará de la decisión de los GAL en el caso de errores numéricos que sean corregidos de oficio.

En cambio, en Ruralter-Paisaje el procedimiento presenta ciertas similitudes, pero la diferencia fundamental es que los GAL no intervienen en la selección de los proyectos, la selección se atribuye a unas comisiones de valoración, presididas por el director general competente, y la resolución de esas ayudas correspondía al secretario autonómico por delegación del conseller.

Como antes decía, los GAL son entidades asociativas público-privadas formadas por ayuntamientos y entidades privadas representativas de cada una de las zonas que integran el territorio rural en el que se aplica el enfoque Leader.

La orden de 1 de agosto de 2008, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, definió los ocho territorios Ruralter-Leader, y por resolución de diciembre de ese año se seleccionaron los ocho GAL correspondientes, de conformidad con esa orden que citaba, la de agosto de 2008.
Los GAL tienen una representación paritaria, pública y privada, con igual número de votos de un sector y de otro, deben ser representativos de su sector y son seleccionados como tales en función del plan de desarrollo propuesto por los propios grupos para un espacio rural determinado.
Los GAL de la Comunidad Valenciana son en total ocho: en la provincia de Alicante, el GAL, lo que se conoce como Ceder de Alicante.
En la provincia de Castellón, tres grupos, la asociación Ruralter de la zona 1, el GDR Portmader de la zona 2, la asociación de Ruralter de Castellón-sur en la zona 3.
Y en la provincia de Valencia están el grupo de acción local Asociación para el Desarrollo Rural Valencia de Interior, la zona 4, la Asociación del Llano de Chiva a la Plana Utiel, la zona 5.
La zona 6 que son determinadas poblaciones de la Vall d'Albaida, de la Costera y del valle de Ayora.
Y, también, por último el grupo de acción local asociación Ruralter zona 7, que comprende municipios de la Safor, también algunos de la Vall d'Albaida y de la Ribera.

Los GAL, los grupos de acción local, cuentan con una junta directiva, integrada por un presidente, uno o varios vicepresidentes y el número de vocales que las entidades que integran el GAL estimaban oportuno.
En la junta directiva están representadas cooperativas agrarias, organizaciones profesionales agrarias y organizaciones representativas de mujeres y jóvenes, siempre que tuvieran implantación en el territorio.
Además, la normativa exige una representación equilibrada de los distintos componentes territoriales de la zona geográfica de programación, de manera que ningún municipio o comarca del territorio debe ostentar una posición dominante en la junta.
La capacidad decisoria que caracteriza la intervención de los GAL en la selección de los proyectos Leader viene claramente reflejada en la normativa europea.
Concretamente el Reglamento CE 1.
698, de 2005, del Consejo, relativo a la ayuda al desarrollo rural, a través del Feader, establece expresamente en su artículo 62 que los grupos de acción local elegirán los proyectos que vayan a financiarse en el marco de la estrategia.
Así, frente al tradicional enfoque descendente, en el que la administración pública es la que impulsa y dirige el proceso y decide qué proyectos son los que deben recibir ayudas, y en qué cuantías, el enfoque Leader trata de alcanzar los objetivos de política rural de la Unión Europea, por medio de una aplicación ascendente, dando un protagonismo a esas asociaciones público-privadas sin ánimo de lucro, que son los GAL.

Como saben ustedes, la Unión Europea viene impulsando este enfoque desde principio de los años noventa, primero con la iniciativa comunitaria Leader, seguida por Leader 2, luego Leader Plus, y actualmente con el eje 4, dentro del marco de la política de desarrollo rural, financiada por el Feader, y para el período 2014-2020, el próximo período de programación, la Unión Europea no solo quiere mantener este enfoque, sino además ha querido ampliar su alcance como método de gestión aplicable a otros fondos estructurales.
El papel que se atribuye a los GAL no significa que estos puedan actuar con total discrecionalidad, en absoluto.
Como antes decía, sus decisiones sobre la valoración y la selección de proyectos vienen delimitadas, en primer lugar, por el tipo de acciones susceptibles de obtener ayuda, y en segundo lugar por los baremos aprobados por los propios GAL, baremos que además son públicos.

En cuanto a la primera cuestión, las actuaciones susceptibles de ayuda, el reglamento al que antes hacía referencia, el número 1.
698/2005, establece, en su artículo 52, en relación con lo que es el eje 3, que las ayudas previstas abarcan, entre otras, las siguientes: medidas de diversificación de la economía rural, incluyendo la diversificación hacia actividades no agrícolas, las ayudas a la creación y desarrollo de microempresas, con vistas al fomento del espíritu empresarial y del desarrollo de la estructura económica, el fomento de actividades turísticas.
Luego otro grupo de medidas de mejora de la calidad de vida en zonas rurales, incluyendo prestación de servicios básicos para la economía y la población rural, la renovación y el desarrollo de poblaciones rurales, y la conservación y mejora del patrimonio rural.

Por su parte, el artículo 56 del reglamento señala que estas ayudas previstas en el artículo 52 para la prestación de servicios básicos para la economía y la población rural cubrirá la implantación de servicios básicos, incluyendo actividades culturales y de esparcimiento para una población rural, o un conjunto de poblaciones rurales, y las correspondientes infraestructuras a pequeña escala.
Pues bien, dentro de ese marco que establece el reglamento europeo, la Orden 36/2010 establece qué tipo de proyectos son admisibles en la Comunidad Valenciana para obtener la financiación del Feader dentro de la aplicación del eje Leader.
Dentro de la medida 1, ayuda a la creación y desarrollo microempresa, se prioriza el apoyo a las empresas que se dediquen a la conservación y recuperación del paisaje, a servicios profesionales, ya sean de fontanería, electricidad, arquitectura, etcétera, etcétera, empresas cuya actividad se vincule a la adaptación del cambio climático y a la mitigación del cambio climático.
Por ejemplo, asesorías medioambientales, servicios de instalación de energías alternativas, etcétera.
Se prevé también subvencionar las inversiones necesarias para la creación, ampliación y modernización de la empresa, traslado de una empresa desde centros urbanos a polígonos industriales a las afueras, traspaso de una microempresa, cuando el adquirente sea también otra microempresa, inversiones promovidas por asociaciones de empresarios para adquisición o construcción de elementos promocionales, stage de participación en ferias, quioscos, informativos, carpas, creación de sitios web para el comercio electrónico, adquisición de programas informáticos de gestión para los asociados.
Todo esto dentro de la medida 1.

En la medida 2 se establece el fomento de actividades turísticas.
Se prevé subvencionar las inversiones en activos materiales e inmateriales, necesarios para la creación de un establecimiento nuevo y para la ampliación, modernización de un establecimiento existente.
El destino de todas estas inversiones ha de ser alguno de los siguientes: como decía, la creación o adaptación de empresas de servicios turísticos complementarios, dedicados a ofrecer paquetes turísticos, la creación de puntos de información, señalización de lugares turísticos y centros de recepción turísticas para los visitantes del territorio, como pueden ser desde casetas, puntos de encuentro, etcétera.
Creación y modernización de infraestructuras recreativas y ecodeportivas en zonas naturales, adecuación de circuitos ecuestres para bicicletas, creación de alojamientos de capacidad reducida y dirigidos a turismo, y también para establecimientos de restauración, modernización de establecimientos, inversiones en inmovilizado, material de carácter promocional, la contratación de servicios de consultores externos para la creación de centrales de reserva, sitios web, etcétera, la adquisición de programas informáticos de gestión realizados a medida.

Por lo tanto, además se prevé un apoyo preferente a los proyectos que tuvieran por objeto la prestación de servicios complementarios al alojamiento, como turismo de aventura y deportivo, turismo cultural, turismo medioambiental o ecoturismo, turismo de salud, turismo de negocio, turismo destinado a la infancia, agroturismo… Y no lo voy a hacer más largo.

Y en relación con la medida 3, la prestación de servicios básicos para la economía y la población rural, la orden establece como servicios subvencionables prioritariamente actuaciones relacionadas con los servicios de atención a la juventud, como actividades culturales, actividades deportivas, de ocio o de esparcimiento.
Y se clasifican además como prioritarios dentro de la medida 3 los servicios de atención a la infancia, guarderías, ludotecas, servicios de atención a personas mayores, servicios vinculados a nuevas tecnologías o a la acogida de nueva población.
Y, por último, en la medida 4, que es la de renovación y desarrollo de pueblos, y conservación y mejora del patrimonio rural, se incluyen actuaciones arquitectónicas sobre los cascos históricos que tengan por objeto la conservación o recuperación de formas materiales, colores rurales tradicionales, y otra serie de cuestiones, como las relativas a la pavimentación, alumbrado, mobiliario urbano, etcétera.
Comprende también la medida 4 la recuperación del paisaje en el entorno inmediato, la habilitación de zonas de aparcamiento, la restauración e iluminación ornamental de edificios o construcciones emblemáticas, la restauración e iluminación ornamental de fachadas de ayuntamientos que tengan un valor patrimonial, la adquisición de carpas y mobiliarios para acontecimientos sociales, culturales o festivos, la adquisición de elementos para la protección meteorológica de viales públicos, la creación de circuitos temáticos, tanto de carácter histórico-patrimonial, como de otras infraestructuras.

Toda esta enumeración que he realizado, además, no tiene carácter exhaustivo.
Son meramente indicativos.
Y como se puede ver, alcanzan a una gran variedad de posibles ámbitos de actuación conforme a lo que es la filosofía del desarrollo rural que inspira la política agrícola común, orientada a mejorar las condiciones económicas, sociales y medioambientales del territorio rural y la calidad de vida de sus habitantes, desde una perspectiva global e integradora.
Todas estas medidas y actuaciones subvencionables están recogidas en las órdenes autonómicas, reguladoras tanto de Ruralter-Leader, que son plenamente conformes con el PDR de la comunidad, que han seguido las prescripciones del marco nacional de referencia, y por supuesto toda la reglamentación europea.

Y en cuanto a los baremos territoriales, en ellos se detalla de forma pormenorizada la actuación que pueden obtener los proyectos por los que se solicita ayuda en función de numerosos criterios que están publicados.
Para no alargar más esta exposición, solo citaré algunos ejemplos.
Por ejemplo, en la zona 1 de Castellón se establecía una puntuación concreta para las operaciones promovidas por mujeres o por jóvenes hasta cuarenta años.
Pues se establecieron dos puntos.
Las operaciones promovidas por agricultores y ganaderos profesionales, sus cónyuges o descendientes, se estableció, en el caso del GAL de la zona 1 de Castellón, cinco puntos.
En las operaciones promovidas por agricultores y ganaderos que se hayan incorporado.
Pues así, sucesivamente se van articulando toda una serie de puntuaciones, bien en función del tamaño del municipio, bien en función de la creación de nuevos puestos de trabajo, en función también de la calidad global del proyecto o la relevancia y coherencia respecto al plan.
En las demás zonas -por no alargarme- hay estos y otros criterios con puntuaciones similares o diferentes, todo ello en función de lo que en su momento decidieron los propios grupos de acción local.

Y en cuanto a Ruralter-Paisaje el enfoque básico de las actuaciones subvencionables es muy similar al de Leader, con la importante excepción ya señalada de la posibilidad de dar ayuda a la creación y desarrollo de pymes en el sector agroalimentario.
Los proyectos admisibles y los baremos aplicables están también detalladamente regulados en las normas que anteriormente he citado.
El baremo a aplicar para la selección de los productos en Ruralter-Paisaje está también regulado en una normativa específica, y así la Orden 46/2010, por ejemplo, señala como criterios de priorización, otorgándoles una puntuación determinada, las operaciones promovidas por agricultores y ganaderos profesionales y sus cónyuges o descendientes, las promovidas por agricultores y ganaderos acogidos a un proyecto de explotación en común, las promovidas por mujeres o jóvenes, las que suponen creación de empleo.
Se valora también la calidad de proyectos y otras cuestiones.

En conclusión, los criterios que se han seguido para seleccionar las actuaciones subvencionables, tanto al amparo de las ayudas Ruralter-Leader, como de Ruralter-Paisaje, son criterios públicos, conocidos, están publicados en las correspondientes órdenes reguladoras, que por supuesto en su momento se aprobaron con todos los informes y los requisitos necesarios para su conformidad, de acuerdo tanto con la normativa europea, la estatal y autonómica, y no tengo constancia de que nadie en ningún momento haya impugnado o haya puesto en cuestión la legalidad de esas disposiciones, y por tanto la conformidad a derecho del procedimiento y de los criterios de selección de los proyectos subvencionables.
La aplicación de esos criterios y de esos procedimientos ha sido llevada en cada convocatoria por los órganos correspondientes, incluyendo a los GAL, como protagonistas de los procesos de selección, en el caso de Leader, como exige la normativa europea.
Pero es que, además, las ayudas concedidas han sido publicadas en el Diario Oficial de la Comunidad Valenciana, para conocimiento público y, por lo que yo sé, tampoco han sido objeto de ningún tipo de impugnación los acuerdos de selección de las juntas directivas de los GAL, en los que participan ayuntamientos de todos los colores políticos, de acuerdo con su representatividad en el territorio, además de entidades empresariales y ciudadanas, cooperativas u organizaciones agrarias.

En resumen, el trabajo conjunto realizado por la conselleria, los grupos de acción local, los ayuntamientos, las empresas, las organizaciones agrarias y todas las entidades que han participado en estos procesos han hecho posible apoyar 1.
554 proyectos de desarrollo rural que han obtenido una ayuda pública global de 104 millones de euros, y que han impulsado una inversión total, contando también con la formación de los propios promotores de las actuaciones, de 170 millones de euros.

Concretamente estamos hablando de 1.
190 proyectos Ruralter-Leader, con unas ayudas concedidas de prácticamente 50 millones de euros y una inversión aprobada de más de 74 millones.
364 proyectos Ruralter-Paisaje, con unas ayudas concedidas de 54 millones de euros y una inversión aprobada superior a los 95 millones de euros.

Esas 1.
554 actuaciones, tanto en iniciativa pública como privada, iniciativa pública un 57%, como de iniciativa privada un 43%, de esos la mayor parte, el 40,5% de los expedientes, son actuaciones de apoyo directo a actuaciones económicas en el ámbito de lo rural, bien desarrollo de empresas, bien desarrollo turístico.
El 33% son proyectos de mejora del patrimonio rural y de los pueblos.
Y el 26,5% son actuaciones de prestación de servicios a la economía y a los municipios rurales de la Comunidad Valenciana.

Y por mi parte en este momento nada más.
Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias a usted, señor secretario.

Para fijar posición, por ser el primer grupo solicitante, tiene la palabra, por el Grupo Esquerra Unida, la señora López.

La senyora López Barceló:

Gracias, señor presidente.

Buenos días, señor secretario autonómico, señor Vañó.

Me ha parecido muy bien que usted nos ha hecho un relato de parte de la legislación o de la normativa.
Lo que me gustaría saber es por qué entonces, si se la saben, por qué no la cumplen.

Y además me parece bastante extraño que usted me diga que no es conocedor de ningún tipo de informe que impugne o de alguna forma cuestione la gestión de estos fondos.

Mire, primero del que le voy a hablar es el Tribunal de Justicia de la Unión Europea que confirmó hace tiempo ya las multas impuestas por la Comisión Europea a España en 2009 y 2010 por irregularidades en el uso de los fondos de desarrollo regional asignados, entre otros, al País Valenciano.

Resulta que, entre esas multas, está la que se nos reducen los fondos en 115 millones.
Y se nos reducen porque, según el Tribunal de Justicia de la Unión Europea, supone la devolución de ayudas de fondo europeo y desarrollo regional, inicialmente concedidas a cada una de las autonomías que se les ha impuesto infracciones cometidas entre 1994 y 1999.

Se integraban esos fondos en el objetivo 1 de Feder, que es el destinado al ajuste estructural de las regiones menos desarrolladas.
Y entre las numerosas infracciones e irregularidades que determina el tribunal acerca de la normativa de la Unión Europea, se habla de casos de adjudicación de contratos utilizando criterios supuestamente irregulares; la no publicación de anuncios de licitación en los diarios oficiales.
Y al final los sintetizan todos en «errores sistemáticos».
Cuando se habla de errores sistemáticos son aquellos que no son producto de una coyuntura concreta, ni de un momento concreto.

Y también puedo enseñarle, por si usted no lo conocía, el informe de auditoría del cumplimiento de la legalidad de la Conselleria de Hacienda y Administración Pública, de aquí, de la Generalitat valenciana, en donde se habla de todas las irregularidades que se han encontrado por parte de este organismo, que es de La Generalitat, en el cumplimiento de la legalidad en materia de subvenciones y ayudas concedidas y en los convenios celebrados por la Agencia Valenciana de fomento y Garantía Agraria.

Puedo hablarles solamente de alguno, para no estar hablando durante los diez minutos solamente de este tema.
Pero es que también desde este organismo se les ha dicho que, por ejemplo, con fecha 3 de agosto de 2010, se recibió resolución firmada por el presidente del FEGA por responsabilidad financiera, en base al artículo 13 del Real decreto 372/2003, de 14 de marzo, determinándose el importe a reintegrar de 140.
961 euros, como consecuencia de pagos realizados fuera de plazo, y de un millón casi seiscientos mil euros de irregularidades relativos a la liquidación de las cuentas del organismo pagador del ejercicio financiero 2009.

En tres resoluciones indicaba que, en caso de no efectuar los ingresos al FEGA antes del 1 de marzo de 2011, se procedería a descontar de las futuras de peticiones de fondos que se realizasen por cuenta de la Agencia Valencia de Fomento y Garantía Agraria como organismo pagador.
Estamos hablando de 2011, estamos hablando de que por culpa de todos esos errores sistemáticos, como decía el Tribunal de Justicia de la Unión Europea, estamos perdiendo el acceso a fondos de la Unión Europea para el desarrollo rural, por culpa de la mala gestión de la conselleria.

Pero es que esto tampoco es nuevo.
Y no es nuevo, señor Vañó, no es nuevo, porque, de hecho, en poco más de un año tuvimos que venir aquí, por eso se realizó la anterior comparecencia del año pasado, pues, por ejemplo, de cuatro personas que trabajan en el departamento encargado de las millonarias subvenciones de los fondos europeos lo abandonaron, entre ellos, una subdirectora general y dos jefes de servicio, presuntamente por voluntad propia.
Algunas fuentes indicaban que la tensión generada por la urgencia de cerrar a toda prisa expedientes técnicamente complejos que habían sido aprobados y pagados en ejercicios anteriores, y que en un número significativo de casos presentaban irregularidades de casi imposible subsanación.
Es decir, estas personas, al parecer, no quisieron hacerse cargo y firmar por firmar todos estos expedientes de los que tenían constancia que habían irregularidades.

El departamento dedicado a gestionar los 128 millones de euros de ayudas no contaba con el personal necesario.
Y eso usted lo sabe, señor Vañó, que estamos hablando de que la Subdirección General de Desarrollo Rural, que tiene delegada la autorización de los pagos, que debería tener una estructura suficiente como para poder gestionar los más de 1.
500 expedientes que ha tenido que gestionar.
¿Cómo se puede gestionar eso con unos cuantos técnicos y con personal que no sabemos qué categoría profesional tiene, pero que viene del Fevader, y cuando ustedes no están utilizando los servicios territoriales, que es realmente la estructura, la estructura que tiene la conselleria de funcionarios y de personal totalmente preparado para esta cuestión?

Hay una falta absoluta de personal, y ustedes son conscientes de ello.
Si no son capaces de poder supervisar adecuadamente las obras de infraestructuras, establecimientos industriales, talleres, actuaciones patrimoniales, que han concentrado gran parte de estas subvenciones.

Al final pasa lo que pasa, y es que en el 80% de los casos han acabado siendo copados por ayuntamientos, incumpliendo requisitos básicos de procedimiento, etcétera, etcétera.
¿Y por qué?
Pues bueno, según la anterior consellera, cuando se le preguntó por esto, la señora Maritina, que está aquí presente, afirmaba que el problema era encontrar iniciativas económicas en zonas rurales y que por eso se concentraba en ayuntamientos.
Mire, señor Vañó, lamentablemente, de iniciativas en la zona rural no es que es andemos escasos; de lo que andamos escasos es de que realmente la conselleria abogue por ellos y no por estos grupos de acción local que al final, de los cuales no es cierto, no tenemos sus planes de acción publicados, no sabemos realmente cuáles son sus criterios de acción, y que al final acaban copando absolutamente todas las ayudas.

Podemos hablar de que las ayudas al final han sido prácticamente similares, las de Leader y las de Ruralter-Paisaje, y digo en concepto económico.
Al final, por ejemplo, la Ruralter-Paisaje ha sido en los últimos…, desde la convocatoria de 2008 hasta la de 2011, ha copado un total de casi 63 millones de euros, y prácticamente igual con la Leader.
Sin embargo, en la Leader, la que tenemos, está cofinanciado y no depende todo de fondos propios, tenemos prácticamente el mismo dinero y sin embargo ha ido a muchísimos más solicitantes que la Ruralter-Paisaje que se ha quedado en muchísimas menos manos.

Pero es que además de todo eso tenemos otra serie de presuntas irregularidades.
Aquí podemos hablar de cuestiones como de que hemos estado pagando al obispado de Tortosa, por ejemplo, y esto es un ejemplo, y éste es uno de los muchos ejemplos que están asociados a todos aquellos expedientes a iglesias, principalmente en zonas de culto que, señor secretario autonómico, están excluidas según la normativa europea, y sobre todo en tipos de obras que no son de rehabilitación de patrimonio, como una simple calefacción, pavimento, limpieza.
Y lo peor de todo es que, según dice la normativa, para que podamos estar realizando esté tipo de acciones ahí deberían de ser consideradas pymes, deberían de ser consideradas las pymes y, de hecho, en el expediente del obispado de Tortosa cuando en el proyecto de suministro de equipos informáticos para las parroquias hemos pagado un total de más de dos mil euros, aquí dice que el tipo de promotor es un empresario individual.
Yo no sabía que el obispado de Tortosa era un empresario individual y no sabía además que el suministro de equipos informáticos para la parroquia fuera un fin social que ayudara al desarrollo rural.
A mí eso que me lo expliquen.

Pero éste es un simple ejemplo.
Porque, por supuesto, hay muchísimos, con mucha más cuantía.
Y no solamente estamos hablando de las parroquias, sino que estamos hablando pues, por ejemplo, de…, bueno, pero sí que voy a seguir ahora mismo con las parroquias.

Vamos a hablar de la parroquia Nuestra Señora de los Ángeles, Juan José Monfort Vallés.
La denominación el proyecto habla de «proyecto de rehabilitación de la parroquia».
Y al final se le dota del cien por cien de la acción.
El problema es que el cien por cien de la acción solamente se le puede dar o a una entidad, una entidad como es la parroquia, que realmente vaya a ceder el uso social a la entidad pública durante siete años, o que sea otra pyme.

Entonces, entendemos que aquí, o todas las iglesias en las que se invierte en fondo de desarrollo rural son pymes, se han convertido de repente en pequeñas empresas, o por otra parte nos han cedido al uso público durante siete años pues todas ellas el uso.

Luego, por otra parte, tenemos… y cuando usted me ha hablado de esas empresas a las que les estamos también ayudando a modernizar, etcétera, etcétera, al final lo que nos encontramos son que cuántos remolques de volquete, cuántas grúas, cuántos camiones basculantes les hemos comprado a empresas constructoras, que seguramente a quienes están facturando son a los mismos ayuntamientos, que son los que están dentro de los GAL, diciendo qué fondos sí y qué fondos no al final se aplican y se pagan por parte del dinero de todos los valencianos y las valencianas.

Como le decía, hay un informe de auditoría, además interna, señor secretario autonómico, un informe de auditoría interna en el que se habla de unas irregularidades que de alguna forma advertían ya a la conselleria anterior, pero ahora el señor Ciscar dice que se niega a conocer los hechos; un informe de auditoría interna de Agricultura en el que se habla en unas 41 páginas de que hay irregularidades como la fecha de elaboración y aprobación del plan de control por el órgano competente, está escrita a mano; el índice del plan no coincide con el contenido del mismo.
A lo largo del plan se hace referencia a normativa derogada que ya no es de aplicación.
Se ha detectado la ausencia de estos en referencia entre la normativa señalada.
Y solamente nos referimos, en esta auditoría interna solamente se ha investigado, por supuesto, haciendo un mapeo, solamente se ha investigado a un expediente del Ayuntamiento de Lorcha, que casualmente dirige el popular Juan Guillermo Moratal, que además es el presidente del Fevader.
Aquí muchas casualidades y mucha irregularidad que no se explica y que, por supuesto, creo que tendrán que dar explicaciones, y si no nos veremos en el pleno en esa petición de comisión de investigación que todos los grupos de la oposición hemos presentado.

Gracias.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señora López.

Ahora, por el Grupo Parlamentario Socialista, tiene la palabra la señora Crespo.

La senyora Crespo Domínguez:

Gràcies, senyor president.

Senyor secretari, benvingut a esta comissió a donar la cara en nom del senyor conseller, que quan hi ha ombres en el tema a tractar l'envia a vosté.

Dit açò, la compareixença que jo he demanat, en nom del Grup Socialista, és per a veure si poden clars els criteris que des de la conselleria vénen aplicant-se de la concessió d'ajudes Ruralter-Leader i Ruralter-Paisatge, dins del PDR 2007-2013.

I vosté ens acaba de contar el que tots podem veure en la pàgina web de La Generalitat i en les diferents ordres publicades.
I, clar, la primera pregunta que servidora li ha de fer, i espere una resposta sincera, vosté ha llegit eixes ordres?
Si de veritat les ha llegides, i després s'ha preocupat en mirar el que ha passat, i sincerament també li ho dic, jo sé que vosté no és culpable d'esta situació, jo sé que vosté s'ha trobat en esta maquinació mafiosa en marxa, però és la seua responsabilitat política i penal de solucionar-ho.

S'haurà adonat que hi ha un abisme entre el que s'ha fet i està fent-se i el que tocava fer, i de no ser per la responsabilitat d'un grapat de funcionaris -sí, senyor secretari, he dit de funcionaris- als quals els tenen poca simpatia, perquè quan diuen una cosa o quan fan un informe i el firmen saben que complix amb tota la normativa vigent, continuarien fent-se a hores d'ara.

Aleshores deia que un grapat de funcionaris, dels poquets que queden en la seua conselleria, on és escandalosa la politització que s'ha fet nomenant alts càrrecs i persones de confiança que no entenen de l'ofici, però que estan ahí per a manar i per a firmar tot el que se'ls posa davant.
Llegir no cal, el lloc que ocupe de lliure designació.
Firmar, això sí, tot el que posen davant.

Així, quan funcionaris capacitats denunciaren pràctiques poc ètiques, que ronden la il·legalitat en l'aprovació d'expedients d'ajudes pagades al fons europeu, nacional i autonòmic dins del PDR 2007-2013, vostés, ni cas.

Senyor secretari, són ajudes concretament concedides dins de l'eix 4, mesures 413 i 431, amb un total de 61 milions de fons Feader i altres tants d'ací.
Ajudes destinades a zones rurals d'interior, concretament -vosté ho ha dit- a 316 municipis de la Comunitat Valenciana, amb una situació de crisi demogràfica i que pretenien aconseguir una igualtat d'oportunitats entre ciutadans del medi rural i urbà en el que fa referència a serveis, a ocupació i a riquesa, en general.

Senyories, mitjançant l'aplicació de l'estratègia Ruralter-Leader i Ruralter-Paisatge, el territori tenia d'aspirar a convertir-se en un lloc més atractiu per a viure, treballar i invertir.
Un territori que fóra capaç d'atraure nous ciutadans i empreses.
Una filosofia molt bonica, però que el Partit Popular no va entendre que el sol eixia per a tots igual i va fer seua la metodologia Leader, senyories.
I, clar, tot el que toca ho fa malbé.

El president del Fevader i els huit president del GAL s'han passat la normativa que regula el pagament de fons Feader per l'arc del triomf.
Una normativa que exigix diferents tipus de control.
Un dels principals, i més importants, l'administratiu i els denominats sobre terreny, i són uns controls que s'han d'efectuar al cent per cent dels expedients que reben ajuda, incloent una visita in situ, senyor secretari, de l'operació auxiliada per a garantir el seu nivell d'execució i que tot siga conforme amb allò previst en la resolució de concessió d'ajuda.

Però, clar, és transparència, això és fer bé les coses, conforme als criteris i procediments que ben clarets es reflectixen en les diferents ordres, i el Partit Popular ni ha volgut ni ha fet una cosa tan senzilla com complir amb una norma vigent.

S'han incomplit tots els tràmits, senyories.
Per això, trobem expedients on un ajuntament justifica amb factures, damunt compulsades, despeses realitzades en altres conceptes que no tenen res a veure amb l'ajuda concedida inicialment.

Un altre exemple.
En lloc que el procediment de contractació siga obert i isca a licitació, s'han fet sense publicitat a base de procediments negociats i moltes vegades com a contractes menors fraccionant els imports per a evitar el compliment de la llei de contractes.
El senyor Morata, personatge molt important en tota esta història, li pot donar fe del que li dic, senyor secretari.
És un expert en embolicar en les coses.

O encara més greu.
Contínuament s'ha saltat l'article 42 de la hisenda pública i un llarg etcètera, que tindrem ocasió de desgranar, perquè material n'hi ha de sobra.

L'altra cosa també incomplida en tots els expedients elegibles dins de l'eix 4 és que posterior al pagament de la subvenció, de nou les ordres vigents demanen un altre control sobre una mostra d'un 2% dels expedients i d'un 4% de les ajudes.
Una visita de control, de coherència, denominada sobre terreny, que informa sobre els aspectes d'elegibilitat i compatibilitat de les ajudes.
Estos controls, senyor secretari, són obligatoris i són aspectes fonamentals exigits per la inspecció, que els funcionaris de Brussel·les realitzen als estats membres a posterior per a garantir el bon fi de la inversió dels fons públics.

Senyories, de nou, mala gestió en la Comunitat Valenciana.
No s'ha fet in situ cap control de tot el que s'ha aprovat, ni per part de funcionaris de la conselleria ni per part de personal de Fevader com a entitat col·laboradora, que té capacitat per a contractar tècnics amb la finalitat de validar amb la seua firma els expedients elegibles.
Res, senyories.
Perquè a qui contracta el Fevader és al germà, al cosí, al tio, a la neboda, a la nóvia de torn.
Fonamentalment, s'ha nodrit de familiars, de militants del Partit Popular, de regidors del Partit Popular, amb nul·la experiència prèvia en gestió en la concessió d'ajudes i que no són de l'ofici.
Ara, sí firmen tot el que se'ls posa davant sense rechistar ni comprovar res.

Senyories, així hem arribat a la situació actual, on no sols s'ha destapat tot el muntatge del Partit Popular, d'estar controlant des del 2008 electoralment i partidistament els fons europeus destinats al desenvolupament rural i, al mateix temps, controlar els ajuntaments de les zones rurals.

Però el greu és que ara perillen 128 milions, que de complir a la lletra les diferents ordres, hauran de tornar-se, perquè sols han servit per a mantindre una trama a través del Fevader i dels GAL, però no a la finalitat que tenen, que és atorgar ajudes al desenvolupament rural en tota la Comunitat Valenciana, evitant així situacions de discriminació entre territoris.

Ara entenem la dimissió de la senyora María José Bayarri, senyor secretari, i la seua negativa a firmar els expedients en blanc, o tal vegada amb massa color, que ningú d'ells passaria els controls exigix per la Unió Europea, ni el control in situ ni el control de cap tècnic competent, com són els funcionaris de la conselleria que automàticament hagueren detectat les nombrosos irregularitats de tota la trama muntada.

La dita ja ho diu, les presses no son bones, i vostés tingueren molta pressa que firmaren expedients que per falta de fons de La Generalitat no s'havien pagat em 2011 i que pretenien pagar en un altre exercici.
Tots reberen el tractament d'una cosa que anomenen «codi 29», amb el beneplàcit, per suposat, de la directora d'hisenda.

D'ahí tal vegada la brillant idea per a no perdre uns diners que s'havien adjudicat a nombrosos projectes durant l'any electoral 2011, però que eren de dubtosa elegibilitat i que els fons isqueren de l'Agència Valenciana de Foment i Garantia Agrària, però a càrrec del pressupost del 2011 i a pagar en 2012.
Tot coses rares.

Des d'ací li donem les gràcies a la senyora Bayarri per negar-se a firmar un muntó d'expedients que caps d'ells complix amb els requisits legals establerts, per destapar el caos en la gestió que existix en l'àrea de conselleria destinada a tramitar ajudes al desenvolupament rural.

Vosté, senyor secretari, s'adona que en l'àrea de desenvolupament rural té gent col·locada sense cap oposició, sense formar part de la borsa de treball de funcionaris, que està cobrant el màxim sou i l'únic que saben és firmar expedients plens d'il·legalitats.

Vosté ha de remeiar esta situació, perquè hui estem parlant de l'eix 4, de com s'ha portat endavant la gestió d'uns fons europeus tan necessaris per als valencians, incomplint, millor dit, interpretant a gust i paladar totes les ordres hagudes i per hi haure des del 2006 relatives a la política de desenvolupament rural dins del PDR 2007-2013.

I no és possible gestionar adequadament una matèria de tant importància econòmica i de tanta transcendència política amb la quadrilla que el rodeja.
Fora el president del Fevader, fora els presidents dels huit GAL, fora tota eixa comitiva d'empleats sense ofici que ocupen un lloc per a firmar o informar expedients que ara estan sent revisats per la fiscalia, perquè no són conforme a les ordres establertes.
Uns expedients que estan sent revisats per l'OLAF i que la multa pot arribar a molts milions.
Uns expedients que en breu també ens demanarà la Cocobu.

Mire, senyor secretari -li ho dic a vosté, però m'agradaria que li ho transmetera al senyor conseller-, no tot val, no tothom val per a tot, perquè si no, la impressió que tenim els ciutadans és que l'única cosa a la qual aspiren certs polítics a mangonejar, en aquest cas, fons europeus.
I aleshores, hauran d'apechugar amb tores les conseqüències, perquè el món rural no es mereix una gestió caòtica a tots els nivell, com la que ha rebut per part de la seua conselleria.

Res més i moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señora Crespo.

Por el Grupo Compromís, tiene la palabra el señor Pañella.

El senyor Pañella Alcàcer:

Moltes gràcies, senyor president.

Senyor Vañó, molt.
.
.
, gràcies per la seua exposició.

Però vosté mos ha comentat, per exemple, que ningú ha impugnat els criteris, que ningú ha impugnat les ajudes publicades.
Però la meua pregunta va en el pas següent: ¿i s'han fet tots els controls necessaris amb les justificacions que han arribat?
Eixa és la pregunta.
I ahí no hem arribat, i espere que en el segon torn entrem ahí.

Perquè realment el que veiem ací és que els programes de desenvolupament rural han marcat camí directe que els ha portat al descontrol, els ha portat d'una manera massiva al clientelisme, i això mos porta també a l'incompliment de les normes.

També és veritat que vosté en tot açò -i crec que s'ha dit ja- no té responsabilitat personal -de gestió, me referisc- fins este mateix moment, però la seua responsabilitat vindrà a partir del moment en què vosté seguisca les mateixes actituds que aquelles persones que l'han precedit, que no prenga postura davant la sol·licitud de responsabilitats i demanar dimissions en el personal que vosté té a les seus ordres en este moment.
Si no, també les responsabilitats li van a tocar a vosté.

I ho dic perquè, com a mínim, en els programes de desenvolupament rural podem marcar quatre etapes molt diferenciades entre elles en este camí.
Una primera etapa, la seua creació, en què se creen els GAL.
Els GAL tenen unes funcions determinades, vosté ho ha citat també, en el que és l'elecció dels seus programes de treball, els seus projectes, però també tenia unes altres funcions de control dins la justificació.
Control que en aquell moment el dotava d'una gran independència, una gran autonomia, més ben dit, perquè el control de la conselleria no venia previ, sinó venia a partir d'allò que se presentava, no sobre aquelles activitats que es preveien.

Però hi ha un segon pas, un segon pas que, protagonitzat per la senyora Hernández ací present, quan ella era consellera, que és la modificació del funcionament dels GAL, la composició, la fórmula de les eleccions.
.
.
I tot estava destinat a tindre un control previ del que feen els GAL, un control del Partit Popular sobre totes les activitats que tenia, sobre les adjudicacions, com s'ha dit, sobre tots els projectes i sobre tot el posterior.
Això ens va llevar autonomia i va augmentar la manipulació que tenia des de la mateixa conselleria dins dels grup d'acció local.

Lògicament, tots els grups d'acció local automàticament van passar a ser dirigits per alcaldes del PP, inclús el Fevader també.
I això facilitava eixa comunicació no pròpia de Consell i grup d'acció local, sinó de partit a partit, del mateix partit, entre elements del mateix partit, per a anar augmentant les dosis de clientelisme a les quals mos tenen molt acostumats.

Lògicament, això porta a un tercer pas, que s'ha citat ací, per a mi important, que és la dimissió de María José Bayarri -i ja ho han dit, i jo ho vaig dir en el seu moment, en la compareixença que vam demanar-, motivada exclusivament per les pressions que se tenia perquè s'acceptaren les justificacions que no havien tingut cap inspecció prèvia sobre el terreny, com eren molts dels casos que hi havia, que és obligatòria eixa inspecció prèvia.
Se va tindre pressions des de la mateixa conselleria, eixes pressions van acabar en la seua dimissió, però també -és veritat- en remetre tots estos expedients perquè se feren les inspeccions, que en este moment ignore si s'han fet.

Però el que mos diuen en el punt quatre, que diria la quarta fase, és el que diu eixa auditoria interna i el que diuen denúncies de funcionaris que han estat treballant en els grups d'acció local també i en els programes, en les justificacions.
El que diu la mateixa Fiscalia de València, que ja està investigant les irregularitats massives en la gestió per part de La Generalitat de les dues línies d'ajudes finançades amb part de fons europeus, amb eixos 128 milions que s'han parlat ací, que han anat a finalitats no contemplades en els mateixos projectes, o a projectes inexistents perquè no estaven redactats com a tal projecte, sinó simplement factures proforma que havien servit ja com a base de la justificació.

I, indubtablement, la conclusió que tenen és que els diners que vénen de Brussel·les per a gestionar oportunitats econòmiques en les àrees valencianes d'interior, han acabat -segons.
.
.
, com a mínim, el text de la denúncia i la documentació que aporta una de les funcionàries que han estat treballant-, en fins impropis, com compra de vestuari per a grups esportius, adquisició de vehicles per a Creu Roja, construcció de dotació.
.
.
, coses que no són.
.
.
, no es que siguen negatives, però que no entren dins d'estos programes.

Perquè, clar, el que no se pot fer és comprar instruments per a una banda de música per a solucionar els retalls que se fiquen per a les associacions musicals, etcètera, des de la mateixa conselleria, i utilitzar fons europeus per a solucionar això, sempre i quan siga ajuntament del PP perquè quede més content.
Eixa és al realitat.
Això és el que està passant.

Per tant, jo li demane que.
.
.
Mire, ja li dic, ací hi ha un criteri fonamental en tot el govern del Partit Popular, en tot el govern del Consell, que é actuar segons normes clientelistes.
I, por tant, això porta a saltar-se les normes objectives que hi ha.
Això ho fan per tots els costes.
I ho veem en el finançament del partit, el senyor Bárcenas, repartiments de fons entre els mateixos diputats.
Hi ha una confusió permanent en el Partit Popular del que són els diners públics i els diners privats.
S'utilitzen els diners públics per a donar curs en activitats privades.

El senyor vicepresident:

Señoría.
.
.
.

El senyor Pañella Alcàcer:

Per tant, eixa utilització privativa dels fons públics és el que està marcant-ho tot.
¿Ací s'ha produït també?
Done vosté les explicacions, perquè dóna tota la impressió que també s'ha produït eixa utilització privativa de fons públics.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señor Pañella.

Por parte del Grupo Popular, para fijar posición, tiene la palabra el señor Giner.

El senyor Giner Giner:

Moltes gràcies, senyor president.

Senyories.

Senyor secretari autonòmic, en primer lloc, en nom del meu grup, vullc agrair-li la seua compareixença, la seua presència ací davant la comissió d'agricultura.

I al temps, ho faig agraint-li, encara que a la millor no ha tingut molt d'èxit, perquè els receptors no volen que tinga molt d'èxit, agraint-li l'exhaustiva, la detallada, sense dubte, aclaridora explicació que vosté ha ficat ací damunt la taula en el si d'esta comissió.
Exhaustiva, aclaridora i detallada per didàctica, perquè la seua intervenció ha segut molt didàctica.
No sé si és que estarien en altres qüestions, però, vaja, estaria bé que rellegiren el Diari de Sessions i a la millor s'adonarien d'alguns aspectes que persistixen ficant damunt de la taula d'una manera errònia.

Bé, jo, humilment vullc manifestar que tal volta estiga jo equivocat però, senyories, s'ha fet referència a la fiscalia, que està investigant, però a mi em pareix haver llegit -no fa massa- que la fiscalia ha arxivat estes investigacions.
Bé, doncs, d'eixe arxiu ¡ni pruna!
Continuen encabotats en una hipotètica investigació, ¡home!
, que ha sigut arxivat, que ha sigut públic i notori, jo ho vaig llegir -crec- en El País, que és un mitjà que vostés no deixen -de segur- de consultar a diari; quan els interessa, bé, doncs, magnifiquen qualsevol cosa de les que es publiquen en eixos mitjans i, després, senyor secretari autonòmic, resulta que aspectes tan substancials en esta discussió s'obvien i continuen matxacant en alguns aspectes que -crec- els porta que se'ls veja clarament quina és la seua pretensió.

I dia, senyor secretari, que li agraïa la seua presència perquè crec que ha sigut molt clarificadora l'explicació de les dos línies d'actuació, tant del Ruralter-Leader, que ha arribat a 316 municipis, com de Ruralter-Paisatge per allò que tenen -que ho ha explicat vosté molt bé- característiques comuns, d'aspectes que es diferencien, de quins eren els aspectes que eren -o podien ser- potencialment susceptibles d'ajuda, de subvenció.

¡Escolte!
, vosté ha fet una detallada relació, podia haver anat més enllà però és que en la que ha fet molts dels aspectes -que després s'han afirmat ací- se'ls podien haver guardat perquè se n'haveren adonat, si haveren parat esment o no se haveren deixat dur cegament pels seus plantejaments polítics, doncs se n'haveren adonat que alguns aspectes que, teòricament, entre cometes, s'han volgut denunciar ací, tenien una perfecta cobertura en les ajudes corresponents.

Crec que les seues explicacions podien -i deurien- haver aclarit molts dubtes que, d'una manera interessada, d'una forma sesgada i fal·laç han anat sembrant-se, unes vegades per ignorància… I no vullguera pensar però és que, de vegades, em fan malpensar que en altres casos els interessos gens clars hagen fet que s'utilitzen injustament alguns aspectes que en res mos afavorixen, una vegada més, en contra dels interessos valencians.

I ací s'ha dit, i jo, en nom del meu grup vullc reiterar que és de veres.
¡No tot val!
¡No tot val!
Si existira un mínim de responsabilitat, després de les explicacions donades per vosté, els grups de l'oposició haurien d'haver-se replantejat la seua petició, inclús de la creació d'una comissió d'investigació -a la qual també s'han referit ací- que s'ha inclòs en el pròxim ordre del dia del ple de despús-demà.
Ara bé, si el que es pretén és sembrar dubtes, escampar porqueria, doncs, bé, el temps ja ficarà a cada u al seu lloc.

I no oblidem que amb la seua ceguera estan tirant-se terra als seus propis ulls perquè, senyories, en els GAL -ací s'ha explicat també pel secretari autonòmic- el mecanisme no era descendent, era ascendent -s'ho repassen això-, i, després, miren en els GAL on vostés tenen molts companys que han pres part en eixes decisions.

Ací s'han fet afirmacions gratuïtes, han volgut donar lliçons en qüestions que no tan sols són falses, sinó que, a més, on governen els grups de l'oposició sí que seria d'aplicació les crítiques que ells mateixos han fet, alguns portaveus de l'oposició haurien de llegir-se millor i parar més esment a les actuacions que són subvencionables.
Però es pot més, es pot molt més; en alguns casos la seua vena anticlerical que analitzaren amb objectivitat les ajudes atorgades, que al nostre criteri doncs complixen estrictament la legalitat, sens dubte -i acabe, senyor president-, complixen la legalitat, a més, representen un percentatge ínfim que no arriba al 0,5% del total de les ajudes.

En fi, han dit ací coses rares, per a coses rares es vore que no s'apliquen ninguna lliçó, que tenen moltes quimeres sense fonament i això els porta -i acabe, senyor president- ha articular un discurs faltat de coherència, totalment demagògic i gratuït.

Moltes gràcies, senyor president.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias a usted, señor Giner.

Señor secretario, tiene usted ahora la palabra.

El senyor secretari autonòmic d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua:

Vaig a tractar de donar resposta, no puc fer-ho individualment, vaig a intentar-ho.

Bé, ací s'ha parlat de moltíssimes qüestions, s'ha posat en qüestió per part dels grups de l'oposició les actuacions subvencionades, han parlat d'una mala gestió i han utilitzat altre tipus d'expressions, s'ha parlat malament dels grups d'acció local, de Fevader, d'una possible pèrdua de fons, del que suposen les investigacions, inclús de la mateixa OLAF.
Jo -com dia el senyor Giner- en la meua exposició el que he tractat és d'explicar realment com funcionen, com ha funcionat el Programa de desenrotllament rural que, lluny del que vostés han dit, no està gens qüestionat per la Unió Europea.

Una qüestió prèvia, senyora López, crec que hi ha hagut una confusió per part seua quant a la referència que ha fet al Tribunal de Justícia de la Unió Europea.
Crec que també en la comissió d'afers europeus es va plantejar la mateixa qüestió i allí estàvem parlant de fons Feder, ¿eh?
, i no de fons de desenrotllament rural, que estem parlant d'una altra qüestió totalment diferent, i com ho conec perquè no és de la meua competència i estem parlant -crec- del període de programació 1994-1999, doncs no puc entrar aquí.

En qualsevol cas, respecte del que són les actuacions subvencionades, bé, tots els projectes, tots els projectes que s'han subvencionat en el programa Ruralter-Leader són projectes compatibles amb la normativa europea.
Totes, totes les ajudes que s'han aprovat corresponen a projectes subvencionables, d'acord amb els requisits que establix la normativa europea i els fins de l'eix Leader.
Altra cosa és que puguen vostés o no qüestionar l'eix Leader -del que ara parlem també.

Els conceptes subvencionables estan enumerats en les ordres que regulen les ajudes Ruralter i eixes ordres, en el seu moment, vam rebre tots els informes favorables de la mateixa advocacia, de la intervenció, etcètera, han sigut publicats en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i no ha hagut cap tipus de recursos sobre possibles infraccions a normatives europeus, espanyoles o autonòmiques.

El mateix reglament europeu, que és el que regula a Feader, el reglament 1698 -al que ha fet referència- de l'any 2005, diu quins són els tipus d'ajudes previstes, que no vaig a tornar a relatar.
Però és que la mateixa ordre reguladora -i anem a l'última ordre reguladora de Ruralter-Leader, que és l'actualment vigent, la de l'any 2010- recull en (inintel·ligible) .
.
.
tota la llista de projectes susceptibles de subvenció i que, a més, qualifica com a prioritària, que estan relacionades -com els havia dit abans- amb la joventut, etcètera.

Per tant, això és coherent amb l'enfocament global i transversal del desenrotllament rural que promou la Unió Europea i que es va plasmar, inclús, senyora Crespo, en una llei -no sé si vosté la recordarà- de desenrotllament rural sostenible, de l'any 2007, del govern de l'estat.

Bé, després, s'ha dit també, en algun altre moment, que este tipus d'ajudes no s'han destinat a impulsar ben bé l'economia local, sinó que han anat destinades a altres coses rares.
Això tampoc és cert, ¿eh?
Com s'ha dit, la major part de les ajudes, els 630 expedients, el 40,5, s'han destinat a impulsar activitats econòmiques a través de les mesures de desenrotllament d'empreses i de turisme rural.
La conservació del patrimoni i la renovació dels pobles ha obtingut un 33% de les ajudes, i els serveis a la població i a l'economia local un 26%.

Per tant, de les ajudes concedides més d'un 40% han anat a parar a promotors privats, ¿eh?
, els ajuntaments han rebut un 50%, però això té una explicació.
Atenent la quantia econòmica de les ajudes, el percentatge destinat al que són empreses i turisme és menor, però és que no pot ser d'una altra manera.
¿Per què?
Perquè es podrien considerar ajudes de l'estat les subvencions a empreses que realitzen activitats econòmiques i tenen un mateix límit de subvenció en l'àmbit del que és el dret comunitari europeu.
Això està clarament recollit en les mateixes ordres reguladores, tant de Ruralter-Leader, inclús, també, de Ruralter-Paisaje, on s'establixen unes entitats màximes a les ajudes, entre un 20 i un 40%, i, si es tracta d'ajudes que no constituïsquen activitat econòmica, aquí pot arribar, d'acord amb la normativa, l'ajuda, fins al cent per cent.

Però això mentre les ajudes a empreses i al turisme han rebut, d'acord amb la normativa europea, una ajuda mitjana del 35% per a no incórrer en vulneració de la normativa europea sobre ajudes d'estat.
En el cas del que són altre tipus d'ajudes, las de conservació de patrimoni i renovació de pobles, etcètera, l'ajuda ha superat en alguns casos el 90%.

Després, s'ha fet menció, també, a algunes qüestiones un poc singulars, ¿no?
, és a dir, probablement, amb un ànim de crítica de quines han sigut doncs s'han magnificat determinades ajudes a parròquies, al bisbat de Tortosa.
Mire, de 1.
554 expedients, 17 expedients han anat a ajudes a parròquies, ¿val?
; 16 ajudes corresponen a la mesura 4, el que és renovació de pobles i manteniment del patrimoni rural; i només 1 constituïx una mesura de servei.
Estem parlant de 530.
000 euros, és a dir, el 0,5% del total del pressupost.
Això és patrimoni rural, és patrimoni que permet perfectament la normativa europea -com ara els comentaré-, el caràcter subvencionable d'eixes ajudes.
Estem magnificant; 17 de 1.
554.

I si se n'anem al bisbat de Tortosa, que això sí que…, en fi, els projectes subvencionables van ser: restaurament de coberta, rehabilitació de la torre del campanar i un equipament informàtic, uns dos mil euros, ¿eh?
¡Quina curiositat!
Això ha ocorregut al municipi de Morella.
I des que es va aprovar pel GAL, des que es va publicar en el diari oficial de La Generalitat, ¡ací ningú ha dit res!
I, ara, que ha eixit tot això, a río revuelto, ganancia de pescadores.
Doncs, mire, no, eixa ajuda era perfectament subvencionable amb la normativa europea.
Ja dic que a alguns els pot agradar més o menys este tipus d'enfocament Leader, però és el que n'hi ha.

I si se n'anem.
.
.
, és a dir, mire, poden vostés agafar este informe, que és del Tribunal de Comptes Europeu, de l'any 2010, on parla de l'aplicació de l'enfocament Leader a tot Europa, a l'Europa dels vint-i-set, on en algun moment parla dels tipus d'ajudes que estan donant-se en el conjunt de la Unió Europea.
El que s'ha fet per a la Comunitat Valenciana és el que està fent-se perquè es complix la normativa a tota l'Europa dels vint-i-set.

A Alemanya -i està en este informe que poden vostés vore-, la restauració d'una església, el promotor, en este cas, l'autoritat eclesiàstica.
¡No passa res!
¿És subvencionable?
Sí, perfectament subvencionable.

A França, un concert de música contemporània i la gestió d'un teatre i gastos de personal on el promotor és el sector públic local.

A Hongria… -i no ho qüestiona el Tribunal de Comptes, no ho qüestiona-, «obras de refuerzo para vivienda de un cura, promotor: autoridades eclesiásticas; desplazamiento de equipo de esquí para escolares, promotor: el sector público local».

¡Són subvencionables!
Mos pot agradar més o menys l'enfocament Leader, però eixes ajudes que s'han subvencionat a la resta d'Europa també són subvencionables a Espanya, i, per tant, a la Comunitat Valenciana.

Ni el Tribunal de Comptes, ni la comissió, amb les respostes que fan a este informe del Tribunal de Comptes, fan ninguna observació en el sentit que les actuacions no haurien d'incloure's al projecte Leader, al contrari; la mateixa comissió remarca que correspon als GAL, als grups d'acció local, decidir en un context local si un projecte afegix o no valor a l'aplicació de l'estratègia.

Després, ha parlat també del que és una mala gestió, que no hi ha hagut control; s'ha parlant, inclús, s'han utilitzat frases més dolentes que -crec- estan fora de tot context, que no han portat ningun tipus de control sobre el tipus de les ajudes.
Jo assumisc la responsabilitat com a secretari autonòmic i comparec ben a gust -i crec que és la quarta vegada que vinc a les Corts a comparéixer-, assumint la meua responsabilitat per la meua faena i pel que ha sigut el desenrotllament del Programa de desenrotllament rural durant tos estos anys.
Perquè, mire, no és cert que no haja existit control sobre les ajudes del PDR de la Comunitat Valenciana, tot el procediment de gestió de les ajudes, tot els procediment de Ruralter-Leader s'ha desenrotllat d'acord amb la normativa corresponent, i s'han fet tots els controls necessaris.

L'auditoria a què vosté feia referència, senyor Pañella, és, en primer lloc, un esborrany de l'auditoria, i s'han seleccionat per part, inclús, meua en una ocasió i vosté també, algunes frases per a obviar el fonamental de l'informe que és el mateix dictamen de l'informe auditor.
I el document definitiu de l'auditoria, que està datat al mes de març -i crec que vosté ha demanat- i l'apartat del dictamen diu literalment el següent: «A través del trabajo de auditoría interna llevado a cabo sobre los controles, sobre el eje 4, Ruralter-Leader, en el marco del PDR, se ha obtenido la evidencia necesaria para poder afirmar con una seguridad razonable que el plan de control 2012 se elabora conforme a la normativa comunitaria, estatal y autonómica, que los controles de las ayudas concedidas bajo el enfoque Leader se llevan a cabo conforme a dicha normativa, que la actuación de los inspectores se ha desarrollado con un nivel de eficacia razonable.
No obstante se han detectado debilidades -eixa és l'expressió que utilitza l'informe auditor- que se exponen en forma de observaciones y dichas debilidades no afectan a dictamen emitido.
»

Per això, eixos punts dèbils, eixes debilitats, els trasllada l'auditor intern a l'organització i nosaltres fem mesures per a corregir tot eixe tipus de debilitat.

Però és que a més, i això amb caràcter general no per a este informe auditor sinó per a qualsevol informe auditor intern, no cal mirar sols el dictamen de l'auditor, cal mirar també les respostes que dóna l'òrgan encarregat de la gestió, que poden fer una interpretació diferent a la que ha fet el mateix auditor.

Però vull dir-los a vostés que totes, a més, les ajudes de Ruralter-Leader han estat subjectes a controls d'auditoria amb totes les seues fases, en la de procediment i estructura organitzativa, en la gestió d'expedients, en la fase de control.
En totes es conclou que l'actuació és conforme a la normativa comunitària, estatal i autonòmica i que els sectors han actuat en el nivell necessari d'eficàcia i que el funcionament és adequat als fins de la gestió Leader.

Però és que, enfront del que vosté m'ha dit, senyora López, en abril de 2013 l'Agència Valenciana de Foment i Garantia Agrària, que és l'organisme pagador de les ajudes Leader, ha sigut objecte també d'una auditoria per part de la intervenció general, amb l'objecte de dictaminar o no sobre l'autorització i el manteniment d'eixes característiques com a organisme pagador, que a més ho fa per delegació de la Unió Europea, i l'auditoria ha examinat la gestió dels exercicis 2010 a 2012 i ha sigut favorable a eixa renovació com organisme pagador.
I l'últim informe sobre l'Agència Valenciana de Foment i Garantia Agrària de 2011 diu: «No se ha puesto de manifiesto durante el ejercicio 2011 incumplimiento significativo de la normativa aplicable a la gestión de los fondos.
»

Bé.
Després s'ha fet una sèrie de referències sobre, bé, la petició de la comissió d'investigació.
Jo, sincerament no entenc que hi haja res d'investigar, perquè no hi ha tal irregularitat de fons.
I permeta'm que els diga que vostés han construït en base a una suposada informació, que l'han convertida en una declaració de fets provats, un argumentari que, com deia el senyor Giner, per l'última informació ha decaigut últimament.
Però, a més, després se li afegirà altra cosa i no vull fer més referències a la informació periodística.

Sí que he de dir i torne a dir, perquè ho va dir el vicepresident en el Ple de Les Corts i ho dic jo ara, a data d'avui, després de les primeres notícies que van eixir publicades si no recorde mal a mitjà del mes de març, la Generalitat valenciana, la Conselleria de Presidència, Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua no té constància de ningun tipus d'actuació de caràcter judicial, ni ha rebut ningun tipus de comunicació per part de la fiscalia en el nostre cas.
Si hi hagué, i ho va dir el vicepresident, lògicament, com sempre, transparència total i a disposició i col·laboració absoluta amb l'administració de justícia.
Però no construïm sobre una suposada denúncia o sobre una suposada informació tot un argumentari que decau pel seu propi pes.

Però, a més, quan se n'anem al tema de com s'han articulat, jo crec que el senyor Giner ho ha dit, els grups d'acció local no són aliens als grups polítics que estan representats en esta comissió i que estan representats en les diferents zones, les diferents zones Leader, estan presidits molt d'ells, efectivament, o tots ells, per alcaldes del PP.
Però és que els GAL, que són?
Són representatius del seu territori.
I la realitat política de la Comunitat Valenciana és que en la passada legislatura, de 542 ajuntaments, 324, és a dir el 60%, eren governats pel PP; 175, el 32%, pel PSOE; el Bloc, si no recorde mal, 13 ajuntaments; Esquerra Unida 5 ajuntaments i altres partits 25 ajuntaments.

En les tres convocatòries Ruralter-Leader, en les tres, s'han aprovat 1.
190 projectes i corresponen a municipis governats pel PP el 58%.
Per tant, no hi ha hagut ningun tipus de discriminació, perquè a més qui elegien els projectes, com els he dit Ruralter-Leader, era la junta, no el president, no el president, la junta directiva.
I jo no tinc constància de cap tipus d'impugnació dels acords adoptats per les juntes directives dels GAL, cap tipus d'impugnació.

Després, com li deia, a més sobre el model que ha comentat el senyor Pañella sobre el canvi que va haver-hi en un moment determinat.
Bé, a cadascú li pot agradar més o menys un sistema.
Vosté considerava que en el sistema anterior tenien més autonomia els grups d'acció local i ara han passat a estar controlats per l'administració autonòmica, que no és així, senyor Pañella; la selecció de projectes la feia els grups d'acció local.
Lògicament, les funcions administratives de pagament i seguiment corresponen a l'administració autonòmica.

Però és que a més vaig a dir-li que tampoc el model anterior ha sigut ninguna panacea de transparència sobre l'actuació.
De fet, els únics casos on hi ha imputats per persones vinculades als grups d'acció local de l'etapa anterior ho van ser per un sistema, per eixe sistema al qual vosté ha fet referència.

I vaig a dir-li una altra cosa.
Fins ací jo porte, efectivament, set o huit mesos, al front de la secretaria autonòmica.
Bé.
En les diferents reunions de coordinació que he tingut amb representants d'altres comunitats autònomes i en reunions amb el ministeri, enfront d'este sistema que vosté critica que va canviar la conselleria en el seu moment, mire, eixe és el sistema que més està agradant a la resta de les comunitats autònomes, excepte Andalusia, que vol mantindre eixe sistema d'autonomia.
És el model que consideren més vàlid per a donar majors garanties al funcionament del sistema.
Ja vorem, en funció de com es desenrotlle el Programa de desenrotllament rural al conjunt de l'estat i de les comunitats autònomes, com acaba.
Però de veres, en estos set o huit mesos que porte en la secretaria autonòmica, el model ha sigut, el model que estan valorant com a referència per als futurs PDR, és el que en estos moments té la Comunitat Valenciana.

S'ha parlat també de Fevader i sobre si s'havia cedit la gestió de les ajudes.
No.
No.
La baremació, la selecció de projectes a subvencionar ho ha fet sempre els GAL i la gestió i el control i els pagaments corresponen a la conselleria.
En 2010 es va comptar amb una entitat col·laboradora en un procediment previst en la llei general de subvencions i va eixir seleccionat el Fevader i es va signar un conveni i eixes funcions, a més, estan publicades.

El Fevader què feia?
Una realització d'una primera verificació administrativa de la documentació i un segon informe tècnic de subvencionalitat, sempre en base al que establia la llei general de subvencions.
A més, no és que es va crear, el Fevader existia des de l'any 2005 al que havien anat adherint-se els diferents GAL i des d'aleshores ha sigut un interlocutor vàlid, com una organització que agrupa els diferents grups d'acció local entre la conselleria i en l'àmbit del desenrotllament rural del conjunt de l'estat.

Ha fet referència inclús la senyora Crespo a alguns expedients concrets de l'Orxa.
Mire, jo no vaig entrar en detall, però estiga vosté tranquil·la… (Remors) Sí, sí que ha fet referència a un fraccionament.
(Remors).
No, no, al contrari, estic dient-li que no hi ha res d'això, que el mateix secretari municipal, que és un fedatari públic en els expedients, alguns dels que han eixit en premsa, certifiquen que s'ha contractat mitjançant el procediment negociat amb publicitat.
Jo no ficaria en qüestió el que diu un fedatari públic amb eixa alegria.
Però m'encanta, senyora Crespo, i a més, li ho vaig a dir ara, em fa pena, em fa pena.
Jo espera que vosté ho haguera dit en esta comissió.

S'ha ficat en qüestió.
.
.
«esta actitud tan dolenta que portà l'administració autonòmica en la gestió dels fons europeus mos portarà problemes, s'han presentat denúncies per part de l'OLAF».
 No hi ha res d'això.
I vosté sap que el diputat socialista, senyor Garcés, va presentar una pregunta a la comissió, en base a la informació periodística inicial.
I vosté sap que l'haurà respost.

I què ha dit el senyor Ciolos?
Li ho dic jo.
El senyor Ciolos a una d'eixes preguntes diu: «La comisión no tiene constancia de ninguna irregularidad por parte del gobierno de la Generalitat valenciana en relación con la gestión y el uso de los fondos anteriormente mencionados, el Feader.
» És més, afegix: «La comisión sigue muy de cerca la ejecución de los programas y aplica los procedimientos previstos por la normativa cuando se detectan deficiencias en los sistemas de gestión y control o irregularidad de los estados miembros.
»

És a dir, no sols que diu que fa eixe seguiment sinó que a més, fet eixe seguiment, ací no hi ha hagut cap tipus d'irregularitat.
I això, igual que es va preguntar, es va publicitar.
M'haguera agradat que vosté ho haguera fet constar en esta comissió.
(Remors) Sí, sí, estic llegint-ho, és tal qual.
I la resta de qüestió també, exactament igual, exactament igual.
(Remors)

El senyor vicepresident:

Señoría, va a tener usted luego sus cinco minutos.

El senyor secretari autonòmic d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua:

Bé.
I amb això concloc.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señor secretario.

Ahora ya sí, como réplica, en este caso concreto, la señora López tiene la palabra por cinco minutos y a ser posible que se ajuste a los tiempos.

La senyora López Barceló:

Gracias, señor presidente.

Cuando se reduce a la Generalitat valenciana la petición de fondos europeos en 115 millones, cuando estamos continuamente no solamente viendo en los medios de comunicación sino que podemos verlo a través de sus actuaciones que es la de no publicitar, mire, señor secretario autonómico, no me diga usted que ustedes son totalmente transparentes cuando sabe perfectamente que la ley, el reglamento de subvenciones y normativa comunitaria obliga a publicar la lista de beneficiarios de las ayudas, las denominaciones de los proyectos a los que se aplicaba y los importes asignados.

Y, señor secretario autonómico, los de paisaje, por ejemplo Ruralter-Paisaje, el destino de las ayudas de 2010 no están publicadas.
Y, por otra parte, los de Leader, ninguna.
Señor secretario autonómico, lo único que hay en el DOCV es el nombre del beneficiario, que en muchas ocasiones es o el nombre de un ciudadano o de una empresa, el importe y un código interno identificador del proyecto, pero no su nombre.
Lo que nos impide conocer a qué se destinaron al menos someramente los fondos públicos.

Señor secretario autonómico, además, cuando tenemos por fin acceso a la descripción de los proyectos, usted debería de saber que los proyectos deben ser proyectos únicos y que nominalmente se debería de especificar para que ninguno pueda ser similar a otro.
Yo le puedo leer muchísimos proyectos, le puedo leer: adquisición de grúa, compra vehículo, equipamiento oficina, adquisición de maquinaria, modernización de establecimiento.

Dígame, señor secretario autonómico, si no tiene ningún problema, está todo perfectamente fiscalizado, lo que no entiendo exactamente es que si está tan bien fiscalizado nos multe la Unión Europea y por otra parte el síndic de Cuentas nos diga que tenemos unas cuantas irregularidades en la agencia, que es el organismo pagador de estas ayudas.
Pero, vale, vamos a pasar hoja de todo eso y vamos a empezar entonces a hablar de la concreción.

Y en la concreción, la descripción de esos proyectos no pueden ser, señor secretario autonómico compra de vehículo, adquisición camión volquete, adquisición grúa construcción.
Y estoy leyendo tres diferentes.
O sea, deberían de venir de escritos de forma que nosotros podamos saber si no estarán incumpliendo el que haya una dualidad de la subvención.
En el caso de la maquinaria de estas empresas constructoras entiendo que no.
Pero, por ejemplo, en otras cuestiones que son de ámbito, por ejemplo, de la diputación, porque aquí se hacen muchísimas cosas que son simples actuaciones de competencia municipal, como piscinas municipales, cementerios, arreglos de calles con pavimentación, etcétera.

Sin embargo, diputación, que para eso tiene ese tipo de fondos y de equipos de ingenieros, arquitectos, proyectistas y servicio de apoyo a los ayuntamientos, no entendemos cómo entonces, dando esa descripción tan somera, que además no está publicada en el DOCV sino que tenemos acceso a ella porque la oposición tenemos la capacidad de pedir los expedientes, dígame, señor secretario autonómico, cómo entonces sabemos que no están siendo subvencionadas por otra parte.
Entiendo que esa fiscalización, entonces, la estarán haciendo.

Y dígame con cuanto personal están haciendo todo eso.
Toda esa labor de inspección de fiscalización de esos más de 1.
500 expedientes que se habrán concedido, porque 1.
800 o algo más serán los que se han pedido y, por supuesto, unos se habrán concedido y otros se habrán rehusado, etcétera.
Pero esos 1.
500, dígame realmente cuánto personal ha estado realizando esa tarea.

¿Cómo se ha podido, por ejemplo, tener en los proyectos de obra?
Los proyectos de obra usted sabe que requieren, además, de una inspección para verificar que después ha sido ejecutado la obra, no solamente eso sino que necesitan el proyecto de obra, la viabilidad.

Y cuando hablamos, por ejemplo, de la rehabilitación de patrimonio aquí estamos hablando de una competencia que también es de Cultura.
Entiendo yo que los inspectores de Cultura estarán pudiendo ir a verificar esas obras y estarán pudiendo ir para ver si realmente se está cediendo son siete años.

Porque yo le voy a leer… Cuando usted ha comentado que, claro, que en las parroquias se pueden poner ordenadores y material informático, pues, no sé yo.
Porque, encima, usted me ha dicho concretamente que es en la ficha de medida de renovación y desarrollo de pueblos.
Yo le voy a leer…, pero en la medida de renovación y desarrollo de pueblos no habla nada de modernización de equipos informáticos, se habla de que se puede, efectivamente, restaurar e iluminar ornamentalmente edificios o construcciones emblemáticas, donde entran las iglesias.
Pero también dice que, durante al menos siete años, inclusive eclesiásticos no destinados al culto, el promotor tiene que dar sucesión a la administración local, previo acuerdo con la misma, para que éste lo destino al uso público general por un mínimo de siete años.

¿Va a ir la gente de Tortosa a poder consultar internet con esos equipos informáticos?
, porque, entonces, no entiendo el uso social y que permite el desarrollo rural ese tipo de acciones.
Y, por supuesto, no estoy hablando ya de que me parezca a mí mejor o peor; estoy hablándole con la orden en la mano de que creo que eso, efectivamente, no se puede hacer.

Y, lamentablemente, solamente he podido atenerme a un ejemplo, que no es de los más cuantiosos, pero que refleja la laxitud de esta conselleria a la hora de decir que por qué la oposición estamos, en base a material periodístico, haciendo una bola de humo.
No, en base a números, en base a la reducción de millones de euros a los que el desarrollo rural de la Comunidad Valenciana se va a tener que ver sometido.

Y, por otra parte, no menosprecien a los medios de comunicación.
Gracias a ellos, la sociedad se está enterando de muchísimas cosas.
Así es que no los menosprecien en estos momentos, porque están haciendo una labor de investigación a la que, a lo mejor, la oposición muchas veces no llegamos totalmente; y que, la verdad, están demostrando cómo ustedes están haciendo de las administraciones su chiringuito.

Gracias.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señora López.

Por parte del Grupo Socialista, señora Crespo, tiene la palabra.

La senyora Crespo Domínguez:

Gràcies, senyor president.

Senyor secretari, ¿vosté sap quin és el lema del PDR 2007-2013?
«Europa inverteix en les zones rurals».

I sap què ha fet el president del Fevader?
Més que no li agrade, jo l'he d'anomenar, perquè és l'entitat col·laboradora de la conselleria; per tant, podem dir que ha treballat amb el consentiment i el vistiplau de la seua conselleria d'eixe lema: «Europa invertix en la xarxa de clientelisme de Partit Popular».

Senyor conseller, no em negarà que estan apareguent algunes mostres en tots els GAL de greus irregularitats, i vosté ho sap, vostés ho saben: GAL 8, GAL 5, GAL 4.
.
.
I ve ací i diu: «La junta directiva, cap impugnació.
» El senyor Giner també: «Un mecanisme ascendent.
Tots els companys, per unanimitat, aproven els projectes.
» Però sap com arriben eixos projectes a eixa junta directiva?
, jo crec que s'haurà pres interés en saber-ho.
Arriben informats i baremats.
Per tant, allí, un alcalde, una pyme, un representant d'una pyme no va a posar en qüestió una cosa que ha d'arribar transparent total i que ha d'arribar complint la legalitat vigent.
I això no s'ha fet, i vosté també ho sap.

Els alcaldes confien en el que són les persones que ahí estan treballant en els diferents GAL.
Perquè l'ordre també posa que han de ser persones capacitades, que han de ser tècnics competents per a poder informar eixos projectes i posar-los el segell de «elegible».
I sap què ha passat?
Que eixes persones, moltes d'elles, no tenien cap idea del que estaven valorant ni del que estaven baremant.

I, moltes voltes, sap què ha primat en la baremació?
El color polític del poble.
Si eres del PP, un 20; si eres del PSOE, doncs, ja vorem, segons com et portes, «o votes a favor o ja parlarem del tema».
I aixina hem funcionat.
I a mi em dol haver de dir això, però hem funcionat aixina.

Després, vosté diu que la Unió Europea no qüestiona en absolut res.
Aleshores, si no qüestiona res, tots els projectes he d'entendre que són compatibles amb la normativa europea també.
Allí posa que es pot fer una òptica?
Jo pense que no.
Una gasolinera?
Jo pense que no, tampoc en les condicions on s'ha fet ací en la Comunitat Valenciana.
Una grua?
Doncs, tampoc.
Comprar un piano?
.
.
.
I, per què no?
Perquè totes eixes subvencions van al cent per cent, senyor secretari.
I la dificultat que posa en l'ordre de la Comunitat Europea és que, com a pymes i com a entitats privades, la subvenció màxima, segons en la província on un viu, pot ser d'un 35 a un 37,5%.
I això no s'ha fet aixina.

S'han utilitzat les entitats locals perquè totes estes empreses -m'imagine que afins al Partit Popular, o amigues, com a mínim, del Partit Popular- es puguen beneficiar d'eixa subvenció al cent per cent.
¿Per què una altra associació musical, per exemple, no s'ha pogut beneficiar també en la renovació d'instruments d'eixa subvenció al cent per cent i, concretament, esta del piano i dels tres cellos -li l'anomene perquè ha eixit en premsa i jo també ho he llegit en premsa-, doncs, sí que té una subvenció del cent per cent utilitzant una entitat local per a beneficiar-se?
Això és una discriminació de cara a tota la resta d'associacions musicals.
I vostés ho haurien de mirar.

També, una altra cosa que li vull dir, els procediments negociats.
Per què s'han hagut de fraccionar?
, ja que vosté n'ha fet referència.
Contractes s'han fraccionat perquè siguen contractes menors i no haver de complir amb la llei de contractes ni amb la publicitat corresponent.
Això també dol, senyor secretari, i molt.
Perquè, a la millor, altres també sabien fer el mateix, però són honrats i no ho han fet.

I, després, la no-supervisió dels projectes d'obra.
Perquè n'hi han un muntó de projectes d'obra dins d'este Ruralter-Leader i tots s'han executat amb una simple memòria valorada.
Escolte!
, una obra requerix d'un projecte, n'hi ha una estructura, n'hi ha ahí certes coses de perillositat que si no tenim un tècnic darrere que, como a mínim, firme eixe projecte i assumisca una responsabilitat, ¿com un ajuntament -ja sap en quines condicions estan tots els ajuntaments de la Comunitat Valenciana- pot assumir responsabilitats d'eixa índole?
Jo pense que no.
I ahí jo crec que també va a mirar-ho la Comunitat Europea.
¿Que no ha començat a mirar-ho?
, doncs, mire, no està on vosté ha dit, en la comissió.
.
.
, no; açò ho mira l'OLAF, i l'OLAF és un altre organisme.

I la pregunta que vosté ha tret ací en esta comissió no es referix a Ruralter-Leader, sí que a fons Feader, però no a Ruralter-Leader.
Vosté sap que es referix als no-pagaments als agricultors i ramaders de la conselleria d'agricultura que en 2011 va tindre, per no disposar de diners -i vosté eixa part no l'ha llegit-, un retard considerable en molts pagaments, i crec que inclús va haver de tornar diners per no aportar la part corresponent que li tocava a la conselleria d'agricultura.

Aixina que no ho mesclem tot, senyor secretari, anem per pams.
Hui estem parlant de Ruralter-Leader, Ruralter-Paisatge; i ja tindrem ocasió de parlar de totes les mesures dins del PDR de 2007-2013.

Res més i moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señora Crespo.

Por el Grupo Compromís, tiene la palabra el señor Pañella.

El senyor Pañella Alcàcer:

Gràcies, senyor president.

Senyor secretari autonòmic, mire, sobre el que són els diversos models, podem discutir i fer apreciacions diverses i tal.
Sobre les conseqüències, discutir-les, si són evidents, no; podem valorar, no?
, però no discutir.

Vosté ha fet un treball intel·ligent, lingüisticosemàntic, al valorar abans els models.
Vosté ha dit que si hi havia algun imputat, havia sigut un imputat per l'anterior sistema.
No.
I ha fet un treball intel·ligent per a dir el que li interessava, però és que no és això.
Hi ha un imputat per l'incompliment de l'antic sistema, que no és exactament el mateix; però, per l'incompliment d'este nou sistema, no hi han imputats.
Eixa és la diferència.
Per tant, com veu, les valoracions, segons utilitzem lingüisticosemànticament les nostres paraules, donen significats distints.

Per tant, com deia, jo aniria a les conseqüències que ens han portat, perquè jo sí que he fet una derivació, no he volgut entrar.
.
.
Sí que és veritat que parlem moltes vegades pel que diu la premsa, en certa manera obligats, perquè vosté ha reconegut que he demanat l'auditoria -m'ho ha dit vosté- documentació que té, que no disposem, que el senyor vicepresident conseller en la pregunta ja em va dir, «vosté ho tindrà quan vullga -no va dir quan-.
Vosté ho tindrà, li ho assegure», però no va dir quan.
Indubtablement, si l'haguera tingut, podria haver fet correccions sobre el que deia.
Com no la tinc, bé, serà la meua responsabilitat si m'he equivocat, però en les fonts que un pot utilitzar.

Per tant, basant-me en això he construït, efectivament, basant-me en la premsa i no només, no només premsa, però a la premsa també hi diu.
.
.
i altres.
.
.
, jo tinc també ací còpia de denúncies presentades -i ho he dit i a això no s'ha fet cap referència- per funcionaris que treballaven ahí, i d'això no hi ha referència.

Per tant, a vore, jo, des de l'oposició, estic obligat -premsa més coneixement de denúncia de funcionaris- a preguntar i demanar explicacions i a demanar una comissió d'investigació, perquè me pareix prou greu.
Després, podrà ser que siga falsa la denúncia o que no tinga base, serà o no serà, però ahí sí que hem d'entrar nosaltres.
I crec que estem complint la nostra funció com a oposició de control de govern, demanant totes les explicacions per eixos indicis, indicis, però com a indicis reals -una altra cosa és que després se confirmen o no, però eixos indicis reals-.
I quan això plou sobre mullat, perquè ja li he dit que hi ha tota una direcció que se marca en un moment determinat per a controlar, per a controlar eixos grups d'acció local.
.
.
Per tant.
.
.
I també he dit que hi han altres.
He marcat quatre etapes, me pareixen importantíssimes les quatre per a marcar diferències.

Mire, no me n'he de desdir de res.
De la seua explicació, vosté en la primera explicació ha parlat de les normes, i em pareix molt bé; i jo estic parlant del compliment o l'incompliment de les normes.
Vosté, en tot cas, ha dit ací: «És que açò.
.
.
, totes les subvencions entren dins del programa.
» Bé, això és el que cal vore.

També ha dit que l'informe de l'auditoria està parlant d'uns percentatges, que vosté ha dit mínims.
Això és el que haurem de valorar nosaltres com a oposició quan tinguem eixe informe de l'auditoria.
Lògicament, eixe informe de l'auditoria, que és tan fàcil com fer una còpia i transmetre'l, encara hui no tinc contestació de res.
I, per tant, sí que tirem endavant en tota la nostra tasca, que és la que mos correspon, per això estem ací, per a fer eixa tasca, i anem a fer-la, anem a fer-la fins al final.
I pot ser que vosté mos done l'auditoria i al final digues, «és inapreciable, és això.
.
.
, els errors que hi hagen», val, doncs, nosaltres també ho acceptarem i ja està.
Però no és la situació avui, avui no estem en eixe punt.

Avui estem en un punt que la informació que tenim, que és la de premsa, la de coneixement de denúncies que parlen que no hi ha projectes -eixes denúncies- en subvenció, que no hi ha cap projecte, que en una factura proforma s'ha donat tota una subvenció -això és el que diu eixa denúncia i ho he vist, això ho diu aixina i tinc còpia, que si no la coneix li la puc passar, vull dir que és.
.
.
-.
I això és document que existix en este moment.

Eixa documentació ens porta, ens porta, precisament, a exigir explicacions ací.
I les volem, i no simplement l'explicació és dir que cumple, sinó vore que efectivament eixes subvencions són les que corresponen a través dels programes reals.
Eixa és la qüestió.
Jo crec que la situació.
.
.
Tota la resta ens sobra.
La correspondència de les subvencions amb els projectes presentats i que estos projectes s'adeqüen, que la subvenció s'adequa al projecte i que el projecte s'adequa a la convocatòria.
I s'ha acabat.
La part tècnica és eixa.
Vosté ho ha dit, després podrem divergir en si és el més convenient o el menys convenient, això és una altra discussió, avui no és eixa.
Avui la discussió és si hi ha correspondència entre factura-projecte i entre projecte i convocatòria, en eixes tres fases.
I ahí ens hem de bolcar en demostrar-ho.
I la forma fàcil de demostrar-ho és ficar a l'abast de l'oposició tots i cadascun dels elements que conformen tota la documentació.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias a usted, señor Pañella.

Ahora sí que, señor secretario, por cinco minutos -tiene el tiempo tasado-, termina usted el debate.

El senyor secretari autonòmic d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua:

Bé, moltes gràcies.

Bé, en primer lloc, senyora López, menyspreu als mitjans de comunicació per la meua part.
.
.
, en absolut.
Jo he dit que vostés el que han fet és construir un argumentari en base a una suposada informació.
I l'han construït -i he fet l'expressió- i ho han considerat uns fets provats, per utilitzar un terme jurídic.
Menyspreus als mitjans de comunicació, en absolut.

A mi el que no crec -el que és una valoració personal- que es puga construir eixe atac a la Generalitat valenciana, al govern valencià, en base a una suposada situació.
.
.
Vosté ha parlat inclús d'una denúncia que jo no he vist.
És que, li reitere, per part de l'administració autonòmica no hem rebut ningun tipus de requeriment, ni administratiu ni judicial, relatiu a eixe tipus d'actuació presumpta per part de la fiscalia; i que si l'hi haguera (inintel·ligible).
.
.
, en el seu moment, transparència i col·laboració total.
Però no estem parlant de criticar els mitjans de comunicació, en absolut.
Jo no critique en absolut els mitjans de comunicació, cada un fa el seu paper i assumix les seues responsabilitats.

Anant al gra concret que vosté comentava, senyora López, publicitat.
La conselleria ha publicat en el diari oficial tots els projectes subvencionats per Ruralter-Leader.
L'11 de juny de 2010, les ajudes de les convocatòries 2008 i 2009.
El 16 de febrer de 2011, les de la convocatòria 2010.
Això quant a.
.
.
Ruralter-Paisatge, s'han publicat, efectivament, les de 2009 i les de 2010.
No s'han publicat les de 2011, no n'hi ha cap tipus d'inconvenient de publicar-les, al contrari; hi ha hagut una situació concreta però es publicarà i ja està, ¿eh?
Això es publica.
Per tant, publicitat s'ha donat.

Inclús, la publicitat que ha donat la Generalitat valenciana en estes convocatòries va inclús per damunt del que demana la mateixa normativa europea, la llei de subvencions les admet (inintel·ligible) .
.
.
convocatòries, però jo he portat -perquè vaig estar repassant estes qüestions- el que publica, per exemple, el FEGA respecte a Feader, ¿eh?
, pel que fa a la publicació; i la publicació és merament indicativa, lògicament té l'aplicació pressupostària, el programa, etcètera, amb indicació exclusiva de l'entitat i l'import, ¿eh?

Jo crec que la publicació que va fer en el seu moment La Generalitat, inclús, estava periodificada anualment dins de -com és un programa de caràcter plurianual- la quantitat assignada a cada any.
Es feia una referència al tipus de mesura, al tipus de (inintel·ligible) .
.
.
però és que no es requerix per part de la Unió Europea, no.
(La senyora López Barceló parla amb el micròfon desconnectat)

El senyor vicepresident:

Señora presidenta, por favor, usted conoce el reglamento.

El senyor secretari autonòmic d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua:

Estic dient-li que la publicació que ha fet la Generalitat valenciana en estos cinc casos complix expressament el que diu la normativa europea.

Respecte del personal, doncs, mire, com qualsevol dirigent d'un òrgan d'administració, m'encantaria comptar amb més personal per a treballar en conjunt, no sols esta qüestió, sinó altres, moltes, els ERO, que estem en una situació que mos obliga a esprémer esforços per part de tots.

Sí que hi ha una tasca de verificació, ¿eh?
, naturalment, per part no sols dels funcionaris de la mateixa conselleria, sinó d'aquells altres organismes que són organismes col·laboradors, com pot ser, per exemple, l'Oficina de Supervisió de Projectes de la conselleria d'infraestructures que, inclús, jo crec que informa, que se'ns ha traslladat pràcticament tot, que, inclús, projectes que no són pròpiament d'infraestructures, doncs també estan informant-los, en fi, i a la millor li han donat massa faena a l'Oficina de Supervisió de Projectes però, en fi, lo que abunda no daña en estos casos.
I en alguns casos que han fet vostés que, efectivament, n'hi havia un informe inicial negatiu, això ha anat corregint-se al llarg del projecte perquè té caràcter plurianual, i van obtenint els informes positius correlatius.

Respecte de la reducció per part de la Unió Europea, és a dir, dins del PDR 2007-2013 no hi ha hagut cap tipus de minoració per incompliments de la normativa europea, cap tipus de minoració.
Hem tingut -i vaig estar ací explicant-ho, no sé si en esta o en una altra comissió- un procés de desertificació que va ocórrer a final de l'any passat com a conseqüència de la manca de tresoreria en un moment determinat per part de la Generalitat valenciana, i és que el PDR està contínuament en un seguiment per part de la Unió Europea fins al punt que en octubre de l'any passat es va fer una comissió de seguiment del PDR 2007-2013 on estaven els representants de la conselleria, els representants de les organitzacions agràries, del ministeri, del FEGA, de la mateixa Unió Europea, eixa modificació del PDR ha estat aprovada per la Comissió Europea el passat mes d'abril i, recentment, hem tingut una altra comissió de seguiment per a una última modificació del PDR com a conseqüència d'este procés de desertificació que es porta i que -¿ya se me ha acabado el tiempo?
-, i que.
.
.
(rient), val, doncs, molt ràpidament, recentment la Comissió Europea.
.
.
va vindre a la comissió de seguiment una representant de la comissió -com dic- amb altres persones.

Quant al barem, senyora Crespo, el barem s'aprovà en les juntes, es publicitava i la gent sabia perfectament quin era el barem que anaven a aplicar els grups d'acció local.
I la contestació que jo he llegit és el que diu el comissari Ciolos, i la pregunta que fa el parlamentari, senyor Garcés, es referix: «Recientemente, los medios de comunicación de la Comunidad Valenciana se han hecho eco de una información que afirma que el gobierno gestionó ineficazmente 128 millones de euros de líneas para el desarrollo rural 2008-2013.
» I fa una pregunta: «¿Tiene constancia la comisión de irregularidades cometidas por el gobierno de la Generalitat valenciana en la gestión y el uso de los fondos?
» I és quan el senyor Ciolos contesta: «La comisión no tiene constancia de ninguna irregularidad por parte del gobierno de la Generalitat valenciana en relación con la gestión y el uso de los fondos anteriormente mencionados.
» I afegix: «La comisión sigue muy de cerca…

El senyor vicepresident:

Señor secretario, vaya acabando, por favor.
(Veus)

El senyor secretari autonòmic d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua:

Anem a vore, el PDR 2007-2013… (La senyora Crespo Domínguez parla amb el micròfon desconnectat)

El senyor vicepresident:

Señor secretario, ha terminado usted.

Señorías, el señor secretario ha acabado su comparecencia.

Muchas gracias.
Es que se ha extendido demasiado ya.
(Veus)

Señorías, vamos a parar la sesión unos minutos para despedir al señor secretario y, también, mirar la transaccional del punto número tres que sigue a continuación.

Muchas gracias.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

Proposició no de llei sobre la programació de la reducció dels mòduls necessaris per a impulsar l'activitat agrícola a les comarques de l'interior, presentada pel Grup Parlamentari Compromís (RE número 54.
669, BOC número 164)

El senyor vicepresident:

Reanudamos la comisión con el punto número 3, que saben sus señorías, porque así lo han firmado los portavoces, se ha presentado una transaccional presentada por todos los grupos, a la cual voy a dar lectura y pasaríamos, en este caso, a la votación.

«Les Corts instan al Consell a dirigirse al gobierno de la nación para programar la reducción de los módulos necesarios para seguir impulsando las actividades agrícolas en todas las comarcas de la Comunitat Valenciana que se hayan visto afectados sus cultivos por problemas derivados de fenómenos climatológicos adversos, y para que se revise la orden del 22 de abril.
»

Éste es el texto que han firmado ustedes, señorías.

Por lo tanto, vamos a pasar a votación este punto.
¿Votos a favor?
Gracias.
Por unanimidad queda aprobada esta transaccional.

Proposicions no de llei sobre les repercussions negatives de la retallada de subvencions per part d'Enesa respecte a la contractació d'assegurances de cítrics, presentades pel Grup Parlamentari Esquerra Unida (RE número 56.
069, BOC número 167) i pel Grup Parlamentari Compromís (RE número 56.
151, BOC número 167)

El senyor vicepresident:

Señorías, ahora vamos a pasar a los siguientes puntos, que, tal como había indicado la presidenta, van a ser agrupados, que son el 4 y el 5.

Sí, señor Pañella.

El senyor Pañella Alcàcer:

Sí, de mutu acord demanem que passen també a votació directament perquè el debat és el mateix debat d'una proposició no de llei que debatérem en l'anterior comissió d'agricultura, el que passa és que esta és específica sobre la convocatòria dels cítrics, que no estava inclosa en aquella, perquè es va fer més tard.
I, per tant, el raonament és exactament el mateix.
El que demanem, si tots els grups estan d'acord, que passem directament a votació, mos referim a l'argumentació que férem la setmana passada, en l'anterior comissió.

El senyor vicepresident:

Sí.
.
.

El senyor Giner Giner:

Senyor president, sol·licite la paraula.

El senyor vicepresident:

Sí, sí, señor Giner.

El senyor Giner Giner:

Per a manifestar que estic d'acord en el plantejament, que es pot passar a votació.
Si es passa en els termes que estan les dos PNL, el meu grup votarà en contra.
Ara bé, si hi ha disposició, mosatros estaríem per tal d'aprovar els punts 1 i 2 de la moció; la resta no.
Si es reduïx al contingut del punt 1 i 2, el meu grup votaria a favor.

Res més, senyor president, moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Sí, muchas gracias, señor Giner.

Señorías, hacemos un receso de un minuto, lo tenemos claro.
Vale, pues entonces, sin salir de la sala, pónganse ustedes de acuerdo y pasaremos a votar.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

El senyor vicepresident:

Señorías, vamos a pasar a votar de forma…, bueno, pues distinta.
Primero pasamos a la toma en consideración de la Proposición no de ley sobre las repercusiones negativas del recorte de subvenciones por parte de Enesa con respecto a la contratación del seguro de cítricos, presentada por el Grupo Parlamentario Esquerra Unida.
¿Votos a favor?
7.
¿Votos en contra?
8.
Por lo tanto, queda desestimada esta proposición no de ley.

Pasamos ahora a votar la que está reflejada con el número 5, que es toma en consideración de la Proposición no de ley sobre la valoración por Enesa de las repercusiones negativas que tendrá el recorte tan acusado de subvenciones en la contratación de seguros de cítricos, presentada, en este caso, por el Grupo Parlamentario Compromís.
¿Votos a favor?
7.
¿Votos en contra?
8.
Por lo tanto, señorías, queda desestimada esta proposición no de ley.

Pronunciament de la comissió sobre la compareixença del director general de l'IVIA per a explicar els plans de gestió respecte a l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries, sol·licitada pel Grup Parlamentari Esquerra Unida (RE número 56.
893)

El senyor vicepresident:

Pasamos ahora al punto número 6, y es el pronunciamiento de la comisión sobre la comparecencia del director general del IVIA para explicar sus planes de gestión respecto al Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias, solicitada por el Grupo Parlamentario Esquerra Unida.

Señorías, vamos a pasar, en primer lugar, a la votación de este pronunciamiento, y luego los diversos grupos tendrán su explicación de voto.

Por lo tanto, señorías, votamos.
¿Votos a favor?
7.
¿Votos en contra?
8.
Por lo tanto, se pronuncia negativamente la comparecencia del director general.

Tiene la palabra… ¿Grupos que solicitan la explicación de voto?
Por parte de Izquierda Unida, tiene la palabra la señora López.

La senyora López Barceló:

Gracias, señor presidente.

Bien, desde Esquerra Unida pues hemos pedido esta petición de comparecencia porque entendíamos que el director general del IVIA es a quien le corresponde venir aquí a explicar qué es lo que va a pasar con el futuro de esta entidad, del Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias.
Una institución que está sufriendo un recorte paulatino en su personal, que creemos que es fundamental como motor para el desarrollo de la producción agrícola valenciana, y que, por supuesto, para también incentivar y promover a la agricultura del País Valencià como uno de los sectores estratégicos para poder acabar con esta crisis y, por supuesto, con esa crisis endémica del campo valenciano.

Entendemos que es algo estratégico y fundamental, que no puede ser paulatinamente desmantelado, tal y como constantemente en esta comisión hemos ido resaltando, y además hemos llegado incluso a proposiciones no de ley de mutuo acuerdo, por unanimidad en esta cámara, en la que exigíamos que no se redujera el capital humano de la institución.
Y, sin embargo, estamos viendo que constantemente se está viendo sometida la institución a la pérdida de personal porque no se van renovando plazas y porque las becas de investigación van acabando.

Por tanto, entendemos que realmente, a pesar de haber votado a favor por parte de todos los grupos parlamentarios proposiciones no de ley hechas declaraciones institucionales en esta comisión de agricultura, en la que nos comprometíamos a mantener y dar apoyo a esta institución, hemos visto como la realidad es diferente, como realmente sí que se están mermando los recursos, como estamos viendo un futuro muy incierto y como el personal está viviendo una situación absoluta de incertidumbre.

Por tanto, creíamos que no iba a haber ningún problema por parte del grupo parlamentario que sostiene al gobierno en que viniera aquí el director general, que es quien realmente tiene que dar explicaciones y cuenta de cuál es el futuro que le espera a la institución.

No entendemos el porqué.
Solamente se puede entender en base a esa opacidad y esa falta de asumir responsabilidades políticas, como es la de que un director general, que es un miembro también del gobierno, pues pueda venir aquí a explicarnos qué es lo que va a pasar con una de las instituciones de todos los valencianos y valencianas, que tiene que contribuir al desarrollo de la agricultura valenciana y, por tanto, de nuestros agricultores y nuestros ganaderos.

Y no entendemos, por tanto, ese «no» por parte del Partido Popular más que para seguir con su opacidad constante y para seguir con esa falta de asunción de responsabilidades, que una vez más tenemos que sufrir en esta comisión y que, recordemos, simplemente, estábamos pidiendo que compareciera para hablar del futuro del IVIA.
Si ya no puede pedir esta oposición ni siquiera que venga un director general a hablar de una política estratégica, que se supone que apoya también la conselleria, entonces ya no entendemos qué entiende por responsabilidad y por funcionamiento normal de un parlamento el Partido Popular.

Gracias.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señora López.

Por parte del Grup Compromís, tiene la palabra el señor Pañella.

El senyor Pañella Alcàcer:

Gràcies, senyor president.

Mire, la importància que té l'IVIA és clau dins de la conselleria d'agricultura.
Però ja des de fa uns anys hi ha hagut serveis que s'estan acabant, com el Servei de Desenvolupament Tecnològic i altres centres d'investigació que alguns han desaparegut o se van traslladant a Montcada.

Per tant, nosaltres pensem que la compareixença del nou director de l'IVIA, senyor Eduardo Primo, davant la Comissió d'Agricultura, Ramaderia i Pesca és imprescindible perquè aclarisca, no només la política científica que va iniciar, sinó que expose davant de tots quina és la política de gestió dels recursos tant econòmics com humans.

Seria molt recomanable esta compareixença, i sobretot pensant que no és una persona nova, és una persona que ha tingut responsabilitat perquè va ser director general d'Innovació en la mateixa conselleria, i superior jeràrquic del propi director de l'IVIA.
I, per tant, és una persona que ens pot parlar de la línia anterior i quin és el futur que marca per a este institut.

Nosaltres voldríem fer-li algunes preguntes.
Voldríem parlar-li que ens definira quina va a ser la política científica, quines van a ser les línies estratègiques d'investigació de l'IVIA a partir del 2014 fins a 2020 i com van a estructurar-se equips d'investigació al voltant d'elles.

Ens agradaria que ens parlara també i que ens explicara l'estabilització laboral, ja que, pel que sabem, en novembre acaben el contracte deu investigadors que estan associats a línies d'investigació considerades estratègiques.

Per tant, quin va a ser el futur de l'IVIA?
Quin va a ser el futur d'estes línies?
Com va a avaluar-se este treball?
Quines van a ser les noves línies d'investigació?
Per què se van a sol·licitar contractes d'investigació de cinc anys per a alguns programes que suposen noves línies d'investigació, si encara no s'ha estabilitzat la situació professional d'aquells que estan ja.
D'acord amb quins criteris se sol·liciten noves línies si no hi ha garantia d'estabilització futura?

La fundació Agroaliment, per exemple, quin paper va a tindre esta fundació dins de l'estructura de l'IVIA?
Va a contractar investigadors amb contractes indefinits com s'havia fet fins ara associats a projectes d'investigació?
Quina va a ser la política d'integració futura en la plantilla de l'IVIA?

Com podem vore, senyories, són moltes les preguntes que podíem fer al director de l'IVIA.

Quines noves funcions dins del Servei de Desenvolupament Tecnològic?
Quina va a ser la funció del personal que estava adscrit a este antic servei que realment tenia una gran acceptació i gran prestigi entre els agricultors?
Per què els cursos estan transferits a personal investigador de l'IVIA en este moment?
Quin futur van a tindre els centres i els equips d'investigació?
Quins criteris de valoració de l'activitat científica de transferència tecnològica?

Senyories, podia seguir fent preguntes, preguntes i més preguntes, però no és el lloc.
Pense que estes preguntes les hauríem de plantejar precisament en la compareixença davant de la comissió d'agricultura del qui és avui el responsable màxim de l'IVIA, el seu director.
I, per tant, que ens contara quina planificació té per a este institut, que, com he dit, ens pareix fonamental, i aixina ho hem dit i ho hem reconegut diverses vegades; és a dir, que l'oposició també reconeix a vegades allò que és positiu de dins del.
.
.
que és l'IVIA com a institut i que té un funcionament, lògicament, que no veiem en este moment cap on vol anar i en altres sí que demanem, i per això hem demanat esta compareixença.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señor Pañella.

Por el Grupo Socialista, tiene la palabra la señora Crespo.

La senyora Crespo Domínguez:

Sí.
Gràcies, senyor president.

El Grup Socialista també se suma a esta petició que comparega el director general de l'IVIA, perquè pensem que seria bo que vinguera ací a explicar-mos, tal vegada, coses que mosatros no sabem.

Ací jo recorde que tots firmàrem una declaració institucional i a hores d'ara, doncs jo pense que molt poquetes coses han canviat.
Per exemple, ens agradaria des del meu grup saber si enguany la conselleria ha aportat la part que li correspon per a les beques de joves investigadors, que és una quantitat insignificant, ja que es paguen amb els fons socials europeus en un 80%.
O que també la conselleria té intenció o ja té previst traure les places vacants.
Recordem que la reducció de plantilla ha sigut d'un 20% en quatre anys.
O com s'ha resolt el tema dels treballadors de l'IVIA afectats pel Decret 1/2012.
En una resposta parlamentària em digueren que cinc treballadors menys d'un total de 260 és poc, però són cinc famílies que estan en l'atur.
I això l'estalvi que representava era insignificant.
Per tant, a vore si eixe tema també està resolt.

O el tema de reducció de jornada dels interins.
També era una cosa molt important, perquè passaven 37,5 hores a 25 hores setmanals.
I, clar, quan u està investigant un projecte el que li fa falta és temps, eh?
L'única cosa que necessita és temps.
I en esta reducció de jornada quants projectes no han vist la llum o quants projectes s'han hagut de paralitzar.

Pensem que la investigació agrària és una cosa que s'ha de mantindre.
L'Institut IVIA ha sigut un referent, crec que encara ho és, internacional, i a més d'una potència mundial reconeguda en el que és investigació agrària.
I tot eixe paper rellevant que ahí estava, com està ara i en quina situació ens trobem a nivell de les diferents investigacions.

Perquè, clar, sentim tantes coses per ahí, que tots estos joves preparats que no tenen possibilitats en estos moments d'entrar en instituts com poguera ser l'IVIA i poder ahí realitzar les seues investigacions, han d'emigrar.
Doncs jo no voldria que retrocediren en el que és el nivell que tenia l'IVIA a temps passats.

I tot açò fa que nosaltres, doncs ens hem sumat a la petició d'Esquerra Unida perquè vinga ací el director de l'IVIA a donar-mos explicacions sobre com està en estos moments la investigació agrària en la Comunitat Valenciana.

Res més i moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias a usted, señora Crespo.

Por parte del Grupo Popular, la señora Maritina Hernández tiene la palabra.

La senyora Hernández Miñana:

Moltes gràcies, senyor president.

Efectivament dir a la resta de portaveus dels grups que l'IVIA no sols ha sigut, sinó que seguix sent un referent en matèria d'investigació i aplicació d'eixa investigació al sector agrari.
I que ho és precisament per l'aposta del govern valencià en mantindre eixa capacitat d'excel·lència i de desenrotllament de línies d'investigació de caràcter estratègic per al nostre sector.

I que vostés han plantejat informació que és bàsica i que és important conéixer, que va a ser el futur, com recolza la conselleria a l'IVIA, per part de la responsable d'Esquerra Unida.
Quina és la gestió.
.
.
, com a va ser la gestió dels recursos econòmics.
Quina és la capacitat de.
.
.
, bé, s'ha parlat de la capacitat del nou director, cosa que sense dubte compartim, efectivament, tant des del punt de vist científic com tècnic, probablement siga la persona adequada per a col·laborar en la conselleria per a establir eixes línies.
I s'ha parlat de quina és la política de personal, com Agroaliment se va a integrar o no i quin va a ser el futur centre d'investigació.

I s'ha preguntat, per part de la representant dels PSPV quina va a ser eixa estructura de personal.
Pregunta relacionada amb la política dels interins i l'aplicació del Decret 1/2012, a més d'altres aspectes.

A mi m'agradaria dir-los que tots eixos aspectes sobre els que vostés han fet èmfasi en la seua pregunta i en la seua petició de compareixença, són responsabilitat, no del directament del director general de l'IVIA, sinó, como bé diu el reglament de l'IVIA, aprovat per Decret 233/1991, el director de l'IVIA actua baix la direcció del consell rector i del president de l'IVIA, sent estos els òrgans responsables de totes estes qüestions que vostés han ficat sobre la taula.

L'assignació econòmica, la gestió d'eixos recursos que van arribar a l'IVIA, l'estructura de personal i la definició de les línies estratègiques són funció del consell rector en interlocució directa, per suposat amb el mateix centre, amb el mateix IVIA, amb el mateix director, amb el mateix comité científic, i també amb tot el sector que dóna suport al mateix institut i que també forma part d'eixe consell rector.

Per tant, mosatros creguem que esta informació i que esta compareixença no correspon, per a estos temes que vostés acaben de plantejar en tanta claredat, al director general de l'IVIA.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias a usted, señora Hernández.

Señorías, habiendo tratado todos los puntos, se levanta la sesión.

(S'alça la reunió a les 13 hores i 20 minuts)