Obres%20P%C3%BAbliques%2020241212HTML.html





Comissió d'Obres Públiques, Infraestructures i Transports realitzada el dia 12 de desembre de 2024.
Comença la reunió a les 10 hores i 50 minuts.
Presideix la diputada senyora Miriam Turiel Mollá.
Reunió número 10.

La senyora presidenta:

Buenos días, señorías.

Damos comienzo a la Comisión de Obras Públicas, Infraestructuras y Transportes.

Comprobamos que haya quórum.

Cuando quiera, secretaria.

(La senyora secretaria passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

La senyora presidenta:

Muchas gracias, secretaria.

Pasamos al punto número uno del orden del día, que es aprobar el acta por asentimiento.
¿Si ustedes no tienen objeción?
De acuerdo.

Compareixença del conseller de Medi Ambient, Infraestructures i Territori, senyor Vicente Martínez Mus, per a informar sobre les conseqüències de la dana d'octubre sobre les infraestructures i la mobilitat i la resposta de la conselleria, sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís (RE núm.
33.
194), a la qual s'acumula la sol·licitada a petició pròpia per a informar sobre les accions que està duent a terme la conselleria relacionades amb les inundacions del darrer 29 d'octubre (RE núm.
33.
271), a la qual s'acumula la del secretari autonòmic d'Infraestructures i Transports per a informar sobre els danys i incidències causats per la dana d'octubre en el transport públic i en les infraestructures i sobre les previsions de recuperació i millora dels serveis i de les connexions, sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís (RE núm.
31.
080) i a la qual s'acumula la del secretari autonòmic d'Infraestructures i Transports per a informar de les accions dutes a terme després de la fatídica gota freda del passat 29 d'octubre, sol·licitada pel Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana (RE núm.
32.
793)

La senyora presidenta:

Pasamos al punto número dos, que es la comparecencia del conseller de Medio Ambiente, Infraestructuras y Territorio para informar de las acciones llevadas a cabo tras la catástrofe de la gota fría del 29 de octubre, solicitada por el Grupo Parlamentario Vox Cortes Valencianas, con registro de entrada 33.
278.

Acumulada con la comparecencia del secretario autonómico de Infraestructuras y Transportes para explicar la gestión en todas las áreas que son de su competencia antes, durante y después de la dana sufrida en estas últimas semanas de octubre y noviembre en la Comunidad Valenciana, solicitada por el Grupo Parlamentario Socialista, con registro de entrada 33.
880.

Acumulada con la comparecencia del secretario autonómico de Infraestructuras y Transportes para informar sobre los daños e incidencias causados por la dana de octubre en el transporte público y en las infraestructuras y sobre las previsiones de recuperación y mejora de los servicios y conexiones, solicitada por el Grupo Parlamentario Compromís, con registro de entrada 31.
080.

Acumulada con la comparecencia del secretario autonómico de Infraestructuras y Transportes para informar de las acciones llevadas a cabo tras la fatídica gota fría del pasado 29 de octubre, solicitada por el Grupo Parlamentario Vox Cortes Valencianas, con registro de entrada 32.
793.

Acumulada con la comparecencia del conseller de Medio Ambiente, Infraestructuras y Territorio para informar sobre las consecuencias de la dana de octubre sobre las infraestructuras y movilidad y la respuesta de la conselleria, solicitada por el Grupo Parlamentario Compromís, con registro de entrada 33.
193.

Acumulada con la comparecencia del conseller de Medio Ambiente, Infraestructuras y Territorio para informar sobre las acciones que está llevando a cabo la conselleria relacionadas con las inundaciones del pasado 29 de octubre, solicitada a petición propia, con registro de entrada 33.
271.

Damos paso al conseller, señor Martínez Mus, que podrá hablar y no tendrá límite de tiempo.
Cuando usted quiera.

El senyor conseller de Medi Ambient, Infraestructures i Territori:

Gracias, presidenta.

Senyories, bon dia.

Comparec davant d'esta comissió de Les Corts per a informar sobre les accions que està duent a terme la conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori en l'apartat específicament de infraestructures, en relació a les inundacions que vam patir, com vostés tots massa bé saben, el 29 d'octubre a la nostra terra i, en concret, a les províncies de Castelló i València.

Com saben, eixe dia es va produir un episodi extraordinari de precipitacions a la comunitat que va provocar acumulats històrics al nostre territori i que aplegaren, en el seu punt àlgid, a un rècord de 772 litres per metre quadrat a Torís.
Però també amb registres molt elevats als municipis d'Utiel, Requena, Sot de Xera, Siete Aguas, Pedralba, Vilamarxant, Bunyol, Xiva, Xest, Godelleta, l'Alcúdia, Alzira, la Pobla Llarga o Alginet, entre altres.

Un cúmul de precipitacions en molt poc de temps que va originar, a més, el desbordament, entre altres, del riu Túria, del riu Magre i del Xúquer, on conflueix este i del barranc del Poio on conflueixen, com saben, també els barrancs del Gallego i de l'Horteta, provocant inundacions en nombrosos municipis de les comarques dels Serrans, de la Plana d'Utiel-Requena, del Camp del Túria, de la Foia de Bunyol, de l'Horta Sud i de l'Horta Nord i de la Ribera Alta i la Baixa.

Eixes inundacions han tingut i continuen tenint terribles incidències no sols sobre els propis veïns sinó, sobre tot, també, sobre tot el territori, fent desaparéixer o danyant greument ponts, camins, carreteres, cascs urbans, tot tipus d'instal·lacions, polígons industrials, serveis de transport i també espais naturals protegits.

Tractaré en esta compareixença de fer una anàlisi de la situació de les infraestructures autonòmiques i de la incidència en elles de la catàstrofe del dia 29 d'octubre, explicant les mesures que hem posat en marxa i les que continuarem duent a terme fins al camí de la reconstrucció.

En este context, cal dir que els danys materials sobre les infraestructures, dotacions i territori sembla difícilment evitables, eren difícilment evitables tenint en compte el volum i la intensitat de les pluges, la configuració i la capacitat dels nostres rius i barrancs, i també l'escassa execució d'infraestructures hidràuliques i estructurals per la prevenció i laminació d'avingudes d'aigua ja recollides en el pla hidrològic i en el pla de gestió de riscos d'inundació de la demarcació hidrogràfica del Xúquer que, com saben, és competència de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, que al seu temps és competència del govern central, del Govern d'Espanya.

En primer lloc, vull ressaltar el treball des del primer moment, des de les primeres hores i sense pràcticament descans, de tots els mitjans personals de la conselleria i de tot el personal de cadascuna de les entitats del sector públic institucional adscrit a esta conselleria, funcionaris, tècnics, alts càrrecs, gabinet i resta de personal de la casa.

Una tasca fonamental que, des del primer dia, van estar pendents, menejant-se per tot el territori afectat identificant i avaluant el més prompte possible els danys produïts, dissenyant plans d'actuació, posant-los també en pràctica, prenent decisions a les que no estàvem acostumats a haver de decidir, tramitant contractes d'emergència, supervisant els treballs que s'estaven fent ja per les empreses adjudicatàries.
Un treball intens, sense descans, sense ningun tipus de festius, sense ningun tipus de mirament i molt més enllà del que teníem obligació de fer.

Vull hui, altra vegada, reconéixer a cada una de les persones que han estat treballant estos dies que continuen fent-lo molt més enllà, torne a dir, de le seues obligacions laborals o contractuals.
Mereixen un reconeixement i hui vull tornar a fer-lo.
Reconeixement i agraïment que vull també estendre, per suposat, al personal d'emergències de tots els cossos dels voluntaris i també de les empreses privades que han tingut una resposta ràpida ficant-se ràpidament i amb tota disponibilitat a l'abast del que poguera res requerit d'elles.

I he de destacar, en primer lloc, i amb el que respecta a mesures normatives, ahir vaig tindre l'oportunitat de comparéixer en esta mateixa sala en l'altra vessant, en la vessant de medi ambient so pena de repetir, és necessari fer-lo, que el Decret llei 11/2024 amb el qual adoptaven mesures administratives i econòmiques pressupostàries per a facilitar la resposta de la Generalitat com a conseqüència de la dana ha sigut un primer pas necessari per poder treballar amb tranquil·litat i amb comoditat i amb eficàcia tot el que ha fet després.

En eixe decret es contemplaven mesures, com la declaració d'interés general de totes les obres que la Generalitat haguera d'executar per a donar resposta immediata.
També s'habilità a la contractació d'emergència, de manera que l'adopció de qualsevol classe de mesura directa o indirecta justificara la necessitat d'actuar de manera immediata.
També es va estendre l'objecte social de l'entitat Vaersa per a què poguera aprofitar per a qualsevol actuació que fora requerida, tant per la Generalitat com per a les administracions locals.
També permetia la declaració d'utilitat pública o d'interés social i urgent de l'ocupació de béns i drets afectats, si fera falta, d'expropiació forçosa, inclús, o d'ocupació temporal o imposició de servituds.
També permetia l'autorització amb caràcter excepcional a la Generalitat per a realitzar les actuacions de suport a les administracions públiques locals, titulars d'infraestructures de transport, infraestructures de sanejament, especialment en matèria de residus.

Dit això, passaré a desglossar per departaments de la conselleria, les accions més rellevants.

Pel que fa a infraestructures viàries.
Com saben, com a conseqüència de les pluges del dia 29 i de les riuades de conseqüents, es van veure afectades vora vint carreteres autonòmiques, tant a la província de Castelló, en les comarques de Els Ports, la Plana o l'Alt Millars, com sobretot a la de València, a les comarques de l'Horta Nord, l'Horta Sud, els Serrans, la Foia de Bunyol o la Ribera Alta i la Ribera Baixa.

Tot i que a través del Centre de gestió de serveis de la mobilitat, el Cegesem, es fa una avaluació permanent i en temps real de l'estat de les carreteres, el dia següent, el dia 30 d'octubre, els tècnics de la direcció general d'Infraestructures i Projectes Urbans, la pròpia directora general, el propi secretari autonòmic i jo mateix vam visitar sobre el terreny per a avaluar i comprovar els danys.

Les empreses encarregades de la conservació de carreteres de les províncies de València i Castelló, saben que hi ha uns contractes de manteniment de carreteres, van iniciar els primers treballs de neteja i retirada d'obstacles eixe mateix dia.
I això va permetre que algunes vies, eixe mateix 31 d'octubre, ja pogueren quedar circulable.

En paral·lel a la informació de danys que s'anava rebent i donada la magnitud es van definir les zones afectades a la xarxa de carreteres que requerien actuacions i que excedien d'eixos contractes de conservació dels quals els parlava, excedien d'eixos treballs ordinaris.

D'esta manera, el 31 d'octubre es van començar a tramitar i adjudicar els díhuit contractes d'emergència, nou d'obres i nou de direcció d'eixes obres.
I l'1 de novembre, dos dies després, per tant, tres segons com ho contem, de la de la riuada, es van iniciar ja els treballs en les fases inicials de rampes d'accés als llits i la neteja, per a continuació poder iniciar les tasques de reparació.

Estos contractes d'emergència suposen una inversió de vora 75 milions d'euros i impliquen el condicionament de diferents vies, la reconstrucció de 12 ponts i de 2 passarel·les.
I ha permés fins ara que, a data de hui, tinguem ja obertes totes les carreteres autonòmiques afectades.

Entre les carreteres de la Generalitat més rellevants, des del punt de vista de les comunicacions, entre el 31 d'octubre i els primers dies de novembre ja es van poder obrir la CV-400, la avinguda del Sud, que discorre en paral·lel amb els municipis de Sedaví i fins a Albal; la CV-407 Sedaví, Picanya, Paiporta; la CV-33 des d'Albal a l'accés sud a Torrent; la CV-35 Titaigües; la CV-50 Alzira, Llombai, Torís i Vilamarxant.
I tota la xarxa de carreteres afectades en la província de Castelló.

Entre el 12 i el 16 de novembre, per tant uns dies després, es van obrir altres, com la CV-33 en la connexió de l'accés sud a Torrent amb Valencià; la CV-390 Tuéjar, Benagéber; la CV-403, la connexió Alaquàs-Torrent; la CV-42, que és la variant d'Algemesí; la CV-36, que és l'autovia de Torrent, esta de forma parcial.

Així mateix, el 29 de novembre vam obrir l'últim tram que quedava pendent de la CV-50 Tavernes de la Valldigna Llíria, amb la posada en servei provisional d'una estructura metàl·lica sobre el tram del pont original, que va ser derruït arran de les inundacions i on hem comptat amb la entre la UME i la Generalitat per a instal·lar eixe pont provisional.

Per últim, el dia 10 de desembre, l'última de les actuacions que ens ha permet obrir com dia totes les carreteres autonòmiques, hem obert eixe últim tram que quedava pendent en la CV-36, entre el polígon industrial en Mas del Jutge i l'enllaç la Curra, fet que permet que eixe gran eix distribuïdor format per la CV-33 i la 36 estiga ja obert en la seua totalitat.

Esta última actuació ha tardat un poc més en ser acabada, perquè ha suposat la construcció de nou d'un carril o d'un vial de pràcticament mig quilòmetre de distància, construït de nou, mentre es repara l'estructura bàsica, que és el pont d'eixa CV-36.

Si parlem amb xifres en la mà, podem dir que el 30 d'octubre teníem afectats 63,9 quilòmetres de vies, tancats totalment al trànsit, 47,3 quilòmetres en la xarxa pròpia de la Generalitat.
I que hui no tenim ja ni un sol quilòmetre tancat a les nostres carreteres.

Sense dubte, un gran esforç col·lectiu degut a totes les persones que esmentava abans i que han permés la garantir la recuperació de gran part dels més d'un milió set-cents mil desplaçaments diaris que necessita València i la seua àrea metropolitana.

En algunes carreteres, com la CV-33 o la CV-36 s'han habilitat solucions provisionals amb trams d'autovia que redueixen temporalment a un carril per sentit de circulació.
En el pont de l'accés a Torrent de la CV-403 el pas s'ha limitat, per exemple, a vehicles lleugers o en el pont de la CV-50 hi ha un semàfor que regula el pas alternatiu dels vehicles per les limitacions pròpies d'eixe tipus de pont.

Tot açò, mentre es construeixen les estructures o els ponts per a reparar recuperar el règim anterior de circulació.
Totes i cada una de les obres corresponents a la recuperació de totes les infraestructures estan ja en marxa, a la vegada que es ficava la solució provisional en marxa.

De totes maneres, que tota la xarxa vial autonòmica estiga oberta no vol dir, com dic, que no continuem treballant per a tornar les carreteres a la situació d'abans del 29 d'octubre en totes les seues estructures, ponts, accessos, ferm, senyalització, abalisament o condicions de seguretat.
Per això, els contractes d'emergència d'eixes actuacions definitives tenen terminis d'execució entre sis i quinze mesos segons les vies.

Ara bé, junt a l'actuació de la xarxa viària autonòmica i a través del grup de resposta immediata que va impulsar el president Mazón els primers dies i que vàrem constituir junt amb la Diputació de València i el Govern d'Espanya, vàrem establir un repartiment d'actuacions d'infraestructures d'àmbit local, infraestructures que els ajuntaments no estaven ni estan en condicions d'abastir i que ha suposat un conjunt d'actuacions de ponts, pontons, estructures i passarel·les que ja dic que en els municipis on poden ara ells aplegar, perquè estan centrats en altre tipus de tasques o perquè no tenen ni tan sols l'operativa disponible en estos moments, s'ha fet càrrec la Generalitat de 49 actuacions en 25 municipis distints.

És una llista oberta.
Està establida junt amb el ministeri i la diputació perquè continuen apareguent vies que no havíem detectat en un primer moment o que l'ajuntament en qüestió no havia comunicat, perquè no coneixia o perquè estava en condicions de fer-ho, i és possible que eixa llista continue ampliant-se.

Són 25 municipis els que hui tenim senyalats en les comarques dels Serrans, la Plana Utiel-Requena, Camp de Túria, la Foia de Bunyol, l'Horta sud i la Ribera Alta.
Ja he dit que a estos s'afegirà algun més.
En particular, tenim ja damunt de la taula alguna actuació en Quart de Poblet o en Utiel.

En este cas, la intervenció ve avalada per la disposició addicional setena del Decret 11/2024 al que hem referia abans, d'ahí la importància d'haver també sigut àgils en la promulgació d'eixa normativa.
I ahí els ajuntaments ens transferit l'exercici de competències sobre estes infraestructures.
El Consell aprova l'execució d'eixes obres per la Conselleria de Medi Ambient i ens fiquem a funcionar.

D'esta manera, en el Consell de 26 de novembre ja se va aprovar l'execució de les obres d'infraestructura a Torrent, Picassent, Godelleta, Calles, Bugarra i Alcàsser.

En el Consell de 3 de desembre, a la vegada, els municipis d'Algemesí, Beniparrell, Buñol, Chera, Loriguilla, Macastre, Montserrat, Requena, Siete Aguas, Sot de Chera, Gestalgar i Chiva.

I al pròxim Consell de la propera setmana preveiem que es puga aprovar els set municipis que resten dels 25 a què em referia al principi.

La conselleria, a través dels seus tècnics, ha començat, de la mateixa manera que ho va fer a la xarxa autonòmica, amb les tasques per a avaluar les diferents infraestructures, estes infraestructures municipals, determinar-hi els danys i, posteriorment, determinar els contractes d'emergència que siguen necessaris, que he de dir que també estan molt avançats i, probablement, en els pròxims dies ja tindrem adjudicacions fetes i alguns treballs iniciats.

I més enllà de les visites realitzades al llarg de tot el mes de novembre, estic també personalment fent una ronda amb els alcaldes per a visitar de primera mà les infraestructures municipals de les quals ens hem fet càrrec la conselleria.
Estem treballant, per descomptat, amb total col·laboració amb cadascun dels 25 ajuntaments a què em referia.

Pel que fa a transports, passe a detallar-los els danys sobre els serveis de transports afectats el 29 d'octubre i què és el que hem fet des del primer moment per a solucionar estes afectacions.

Comence per Ferrocarrils de la Generalitat, Metrovalencia.
El desbordament del dia 29 del barranc del Poio va afectar molt negativament el servei de Metrovalencia, com segurament ja coneixen.
La xarxa va sofrir greus danys al material mòbil, a la infraestructura, a la superestructura, a la senyalització i, també, els sistemes de seguretat.
Uns cinquanta quilòmetres de la xarxa van quedar afectats, sobretot especialment a l'Horta Sud i a la Ribera Alta, però, també, el centre d'operació de tota la xarxa València sud, on la inundació va arrossegar el lloc de comandament de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana, que va quedar completament assolat.
És a dir, és el centre neuràlgic que permet que funcione adequadament i amb seguretat tot el sistema i, com dic, va caure per complet.
Va resultar totalment arrasat.

Un sistema ferroviari que, com saben, és vital per a les comunicacions de València i la seua àrea metropolitana, que estava funcionant d'una manera òptima i que en el primer semestre d'enguany havia assolit més de cinquanta-tres milions de viatgers, convertint-se eixa dada en un rècord absolut en el primer semestre en Metrovalencia.

Eixe volum de viatges, vora dos-cents cinquanta mil viatgers al dia de mitjana, afavorix la mobilitat diària de milers de valencians del Camp del Túria, l'Horta Nord, la ciutat de València, l'Horta Sud i la Ribera Alta, i que els fets del 29 d'octubre va afectar de ple.

De fet, en els primers dies de servei ja ens aproximem a una xifra de dos-cents mil viatgers al dia.
Una dada que demostra la importància de recuperar este mitjà de transport.
Donat els dies que fa que està en servei ja estem molt prop d'aplegar als dos milions d'usuaris en estos deu dies que porta en servei la part del servei que ja està operativa.

Parlem d'un sistema de transports amb una incidència directa i molt rellevant sobre l'activitat econòmica d'estes zones.
I ahí, en Metrovalencia, vàrem fer una triple feina.
En primer lloc, analitzar i valorar els danys en infraestructura i començar com més prompte millor les primeres obres; en segon lloc, reparar i tornar a posar en funcionament les unitats mòbils afectades, que per un altre motiu arriben a un nombre de 27 unitats, i a iniciar la posada en marxa d'un nou lloc de comandament.

L'estimació dels danys en tot el sistema de Metrovalencia la tenim en estos moments en cent milions d'euros —òbviament, és una xifra inicial— per a atendre diversos blocs d'activitats, que comporten la renovació de les vies en Valencià sud; la renovació del tram Paiporta-Torrent, l'electrificació de la via, la senyalització, el cablejat, les estructures; el tram sud de la línia 1; el lloc de comandament —la reposició completa—, els tallers, les estacions, el material mòbil, els vehicles, materials i tot el complex de València Sud.

El plantejament és dur a terme un pla en tres fases.
En primer lloc, es va reobrir en la primera fase el servei tramviari, les línies 4, 6, 8 i 10, perquè la major part del seu recorregut és terme municipal de València i zones de l'Horta Nord, que no varen ser tan afectades, i això ja ho vam poder fer el dia 9 de novembre, on es va restablir eixe servici de tramvia en eixes línies.

En segon lloc, la segona fase consistia en posar en funcionament un nou lloc de comandament, construït ex novo en els tallers de Machado, a València, el que implica un nou control de trànsit centralitzat, telecomandament d'instal·lacions fixes, subestacions elèctriques, megafonia, al mateix temps que s'adequava la infraestructura, la superestructura, la senyalització, els sistemes de seguretat en les línies que discorren al nord i nord-oest de la ciutat de València per a poder reobrir la major part de línies de la xarxa.

Tot i que ens havíem ficat com a objectiu fer-ho abans de la data del 6 de desembre, gràcies —torne a dir— al gran esforç de tot l'equip humà de Ferrocarrils,¡ i després, com no podia ser d'altra manera, del vistiplau de l'Agència Valenciana de Seguretat Ferroviària, ho vàrem aconseguir finalment el dia 3 de desembre, amb la reobertura completa de les línies 3, que és la d'Aeroport a Rafelbunyol; la 5, d'Aeroport a Marítim, i la 9, d'Aeroport a Alboraia-Peris Aragó.

També es reobria la línia 2 entre plaça d'Espanya i Paterna, en este cas perquè s'estan acabant les obres de desdoblament i del nou abaixador en la Font del Gerro, moment a partir del qual es continuarà el servei fins a Llíria, que estarà, i s'han compromés que estiguera, abans del dia de Nadal.
Jo crec que complirem amb eixe compromís d'este tram Llíria-Paterna.

També es va reobrir parcialment la línia 1 entre Bétera i la plaça Espanya, i la línia 7 entre Marítim i Sant Isidre.

Esta posada en servei de la major part de la xarxa de Metrovalencia està fent-se de forma temporal, en les freqüències de dissabtes, és a dir, al voltant d'un huitanta per cent dels trens habituals i sense el servei nocturn dels caps de setmana.
Això respon a dos motius.

El primer, com he dit abans, que tenim un nombre significatiu de les unitats mòbils que han patit diversos danys i altres encara estan en zones afectades.
Han quedat aïllats en zones que han pogut permetre traslladar eixes unitats a la xarxa que està apta.
Per tant, disposem temporalment de menys unitats per a funcionar.

I, en segon lloc, perquè, de moment, només disposem del taller de Machado.
Tot els tallers, tota l'operativa que hi ha a València sud, a les instal·lacions centrals, encara no està, com he dit abans, operativa.
A mesura que vagen reparant-se les noves unitats i es puguen recuperar els tallers de València sud es podran augmentar les freqüències fins la normalitat.

A més, és possible que a principis de 2025, i és l'objectiu en què treballem, pugam obrir part dels tallers i les vies auxiliars de València sud, de manera que ens permeta que funcione com a node intermodal de connexió del metro i dels autobusos llançadora que, òbviament, continuaran prestant servei provisional fins a Torrent i Castelló.
Convertirem aixina l'estació de València sud en una estació intermodal per a eixe últim tram de Torrent a Castelló, perquè allí sí hi ha espai per al trànsit que equival a tots els autobusos que calen per a fer eixes línies accessòries.

I una tercera fase, que seria l'última, que ens permetrà tornar a posar en funcionament tota la xarxa.
Ahí ja ficaríem en funcionament totes les línies 2 i 7, fins a Torrent, i de la línia 1, fins a Castelló de la Ribera.
A hores d'ara, no estem en condicions de donar una data exacta, però sí que els dic que treballem en l'horitzó dels sis mesos.

Tot aquest treball ha sigut i està sent possible mitjançant la contractació d'emergència.
Una figura perfectament habilitada i que estem utilitzant.
En este moment ja s'han adjudicat 40 contractes d'emergència, amb una inversió que suma 70,7 milions d'euros pel que fa a Metrovalencia.

Quant a l'Autoritat de Transport Metropolità de València i la Direcció General de Transports i Logística passe a explicar-los què hem fet des del tall del servei de Metrovalencia i que s'ha aconseguit la reobertura d'eixa major part.

Des del dia 29 fins que poguérem recuperar el dia 3 de desembre el servici de metro hem posat en marxa un sistema alternatiu i extraordinari de 25 línies d'autobusos llançadora.
Ahí s'ha fet una col·laboració estreta i intensa entre ATMV, que és qui coneix el sistema d'autobusos, i Ferrocarrils de la Generalitat, que és qui havia de donar eixe servici.

Han sigut —i ara explicaré per què— 25 línies d'autobusos llançadora per a poder connectar Llíria, l'Eliana, Paterna, Benaguasil, Bétera, Moncada, Rocafort, Godella, Burjassot, Rafelbunyol, la Pobla de Farnals, Massamagrell, Museros, Meliana, Foios, Albalat dels Sorells, Riba-roja del Túria, l'aeroport, Manises, Mislata, Quart de Poblet, Paiporta, Picanya, Torrent, Picassent, Alcàsser, Silla, Alginet, Carlet, Benimodo, l'Alcúdia, Alberic, Massalavés, Castelló i, per descomptat, la ciutat de València.

La gestió d'eixes llançadores, com dia, l'ha feta l'Autoritat de Transport Metropolità de València i la conselleria, tot i que el cost que tenim estimat en estos moments de 16 milions d'euros l'assumix per Ferrocarrils de la Generalitat.

D'estes 25 línies d'autobusos, van a continuar funcionant aquelles que connecten els municipis del Camp del Túria, l'Horta Nord, l'Horta Sud i la Ribera Alta amb València, tot això fins que es puguen reobrir totalment els trams entre Paterna i Llíria, que ja he dit que esperem poder tindre abans de Nadal, i entre Sant Isidre i Torrent, Castelló, és a dir, 12 línies d'autobusos llançadora que es mantindran: quatre en eixe tram entre Llíria i Paterna; quatre entre Torrent i València, i quatre entre Castelló i Valencià.
Tot això, sense perjudici de les noves línies que s'han anat instaurant, com, per exemple, la que hem posat en marxa la setmana passada, que connecta Albal, Catarroja i Torrent.

Hem detectat unes necessitats de mobilitat que cobria el metro, i que no han estat detectades fins que no falta el metro, i hem estat intentant cobrir-les amb línies com esta de què parlava d'Albal, Catarroja i Torrent.

Al marge de les llançadores per a cobrir els trajectes alternatius a les línies de Metrovalencia, la conselleria ha posat en funcionament des del 9 de novembre un servei Carcaixent-Alzira-Algemesí-Hospital de la Ribera, que té un cost, i que anem a assumir, de 365.
000 euros, i l'Autoritat de Transport Metropolità, una llançadora també Alcàsser-Silla des del 20 de novembre, que té un cost estimat de 55.
000 euros.

Òbviament, està clar que els autobusos no tenen la capacitat i la freqüència dels trens.
Parlàvem de xifres de milions d'usuaris.
Parlem de 250.
000 usuaris al dia de mitjana en els metros, i això són molts autobusos.
És obvi que no es pot abastir tota eixa capacitat a través d'això.
Però són i estan sent, els autobusos, l'única solució… (tus) —perdó— l'única solució transitòria mentre tornava i torna a funcionar la xarxa de Metrovalència.
I, com dic, continuaran prestant servei fins que es restablisca completament el servei a tota la xarxa.

Des d'ací, també vull aprofitar per fer un agraïment a tots els territoris que ens han enviat vehicles i conductors que han sigut bàsics per a poder abastir un servei que, òbviament, ni tan sols amb tota la capacitat que té la Comunitat Valenciana era suficient per a poder cobrir estes 25 línies en totes les freqüències màximes que s'estaven donant.
I ahí ha sigut molt d'agrair la participació de Madrid, Catalunya, o les ciutats de dins i de fora de la comunitat, que ens han enviat busos i conductors que han pogut prestar eixe servei durant estos quaranta dies, quasi, fins que hem pogut ficar almenys en marxa eixa primera part del metro, o la gran part del metro que ja està en funcionament.

Quant a ports.
Pel que fa als ports gestionats per la Generalitat, la dana del 29 d'octubre només ha produït danys, això sí, significatius, en el port de Cullera, que cal recordar que està dins de la desembocadura del riu Xúquer.
Els treballs principals es faran en quatre contractes d'emergència: u d'obres per a instal·lacions elèctriques; altre d'obres de dragatge; així com els respectius d'assistència tècnica d'estos dos contractes, que estan actualment en tramitació, implicaran el dragat de la bocana i del canal de navegació del port, així com la remoció d'elements flotants, la substitució de la instal·lació elèctrica afectada, i reparacions en el moll pesquer.
S'ha previst per a estos menesters una inversió estimada al voltant dels quatre milions d'euros, que es durà a terme entre 2024 i 2025.

L'últim dels àmbits que els vullc informar, i que també correspon al departament, a part d'infraestructures d'esta conselleria, és el que fa referència a les estacions depuradores d'aigües residuals públiques.
Cal recordar, i saben vostés, que les instal·lacions depuradores són majoritàriament de titularitat municipal, algunes són titularitat de la Generalitat, però majoritàriament són dels ajuntaments; però, pel que fa a la gestió de les depuradores, algunes corresponen directament a la Generalitat, mentre la gran majoria les fan les diputacions mitjançant convenis i alguns ajuntaments.
Ara bé, la Generalitat, en tot cas, en tots eixos casos, i a través del cànon de sanejament, sufraga les despeses de totes les depuradores públiques de la comunitat.

Dit això, cal dir que les inundacions del dia 29 d'octubre varen afectar, en major o menor mesura, a 123 estacions depuradores de les províncies de Castelló i Valencià, i varen incidir sobre 150 quilòmetres de col·lectors generals, que també es mantenen en el cànon, i dels quals caldrà reposar totalment 24 quilòmetres.

Després de fer una anàlisi i una avaluació dels danys, s'ha estimat una inversió global de més de cent milions d'euros, dels quals cinquanta-cinc corresponen a la Generalitat i la resta a diputacions i ajuntaments.

A hores d'ara, de les 123 depuradores que em referia abans, el 92 % ja estan plenament operatives, un 8 % estan parcialment, i sols un 1 % a dia d'ahir no estava operativa i es tracta d'una única estació depuradora, que és la de Riba-roja, sector 14, que es preveu que en els pròxim dies, inclús, immediatament, puga estar en funcionament.
L'afecció a depuradores i col·lectors generals va implicar en alguns casos que no pogueren funcionar temporalment, de manera que els vessaments d'aigües residuals es feien als barrancs i als rius.
En eixe sentit, l'EPSAR ha solucionat en un temps rècord el vessament que era molt important, de tot l'abocador de Vilamarxant i Riba-roja al riu Túria, ja que les aigües es van dur per davant una canonada.

Per tant, sí, puc dir-los que, a dia de hui, el 99 % de tots eixos vessaments ja han sigut resolts.

De la mateixa manera, l'EPSAR ha instal·lat un col·lector provisional que substituïx el que discorria pel barranc del Poio i va ser arrasat, i un sistema de bombeig provisional per tal de dur les aigües residuals a Pinedo.
Un dels nostres principals objectius, emmarcats dins del pla vessament zero, era que no aplegara ni una gota, si era possible, d'aigües residuals a l'Albufera, fita que vàrem aconseguir també el passat 3 de desembre.

Respecte a la contractació d'emergència en este àmbit, en l'àmbit de l'EPSAR, fins ara s'han adjudicat 24 contractes d'emergència, 12 són d'obres, 12 de direcció d'obra, per un import de vora cinquanta-cinc milions d'euros; d'eixos 24 contractes, s'han adjudicat a 23 empreses diferents.

Per últim, en este àmbit, cal dir que s'està treballant en una norma per a l'exempció del cànon de sanejament en les zones afectades, al període corresponent entre el 29 d'octubre i el 31 de març, i de la suspensió del cobrament del cànon, des del 29 d'octubre al 28 de febrer de 2025, un impacte econòmic, està exempció o suspensió, que s'estima en uns vint-i-cinc milions d'euros.

Com a conclusió, senyories, he fet un breu balanç de les actuacions que estem fent des de la conselleria en matèria d'infraestructures per tal de tornar a la situació prèvia al 29 d'octubre, el més prompte possible.
I això me porta a traslladar-los algunes conclusions.

La primera, en la qual he insistit algunes vegades al llarg de la meua intervenció, és agrair tot el treball, la implicació, i, com dia, més enllà de les seues obligacions, a tots els treballadors de la conselleria, i també a totes les empreses en les quals hem contractat i que hem adjudicat eixos contractes d'emergència per la seua diligència.

La segona és que per a este important treball de reconstrucció hem d'anar de la mà de la resta d'administracions, com el Govern d'Espanya, la Diputació de València, i, sens dubte, els ajuntaments.

I la tercera, i no més important, és més, jo crec és bàsica, és la reivindicació, hem d'estar tots per a reivindicar allò que ens va a fer falta.
La primera estimació, pel que respecta a la conselleria que tinc l'honor i el privilegi de dirigir, situa la necessitat financera en 2.
600 milions d'euros, és una quantitat d'inversió que estimem necessària per a reconstruir tot allò que vàrem perdre, tot allò que va resultar arrasat el passat 29 d'octubre, i ahí tenim la necessitat de reivindicar al Govern d'Espanya, front a l'infrafinançament, que saben perfectament que patim habitualment i ja és crònic en esta comunitat, necessitem en estos moments, a més, una aportació dels recursos extraordinaris per part de l'estat.
Lo anunciat fins ara no és suficient, és més, està molt lluny d'eixa xifra que els estic comentant.

Hem d'anar més allà per tal de cobrir totes les necessitats, almenys a curt i mitjà termini; també, si és necessari, fent-ho davant de les institucions europees, una tasca en la qual espere que anem tots els grups d'estes Corts, dels que estan ací representats, junts en eixa tasca de reivindicació al Govern d'Espanya i a les institucions europees que calguen.

Jo estic convençut, ho dia ahir i ho repetisc hui, que si ho fem junts i fem tot el que podem per fer-ho, el poble valencià, els valencians superaran el repte i podran comptar amb les seues institucions per a ajudar en eixe camí, que serà llarg, pesat, però que podem fer-ho segur.

Gràcies.

La senyora presidenta:

Muchas gracias, señor conseller.

Le agradecemos mucho las explicaciones que ha dado en esta comisión.

Y ahora pasamos al turno de los grupos parlamentarios.

En primer lugar, hablará el diputado del Grupo Parlamentario Vox, el señor Pascual, por un tiempo de seis minutos.

Cuando usted quiera.

El senyor Pascual Pérez:

Muchas gracias, señora presidente.

Desde Vox queremos iniciar nuestra intervención recordando a las 222 víctimas mortales de esta catástrofe y enviándoles un fuerte abrazo a todos sus familiares y conocidos.

También queríamos aprovechar la oportunidad para transmitir nuestro más profundo orgullo y reconocimiento a todas esas personas que han estado interviniendo en esta catástrofe, precisamente para ayudar a las víctimas.
Por supuesto, me estoy refiriendo a los miles de voluntarios, a las fuerzas y cuerpos de seguridad del estado, a los bomberos, a Protección Civil, a la UME, y un largo etcétera.
En definitiva, dar las gracias a todos aquellos que de manera bienintencionada han estado trabajando para que esta trágica situación no fuese más.

Y entrando ya en asunto, señor Martínez, muchísimas gracias por sus explicaciones.
Le agradezco enormemente que solicitase usted la comparecencia en esta comisión, por petición propia, para así poder brindarnos sin límite de tiempo todas las explicaciones que usted ha considerado necesarias.

Ahora bien, esta comparecencia que usted ha realizado hoy no va a ser la única.
Ya le adelanto que, desde nuestro grupo parlamentario, desde el Grupo Parlamentario Vox, vamos a solicitar su presencia también en la comisión de investigación que presentó Vox y que aprobó este parlamento, pues, precisamente para esclarecer todas las actuaciones de los diferentes organismos y departamentos que se produjeron antes, durante y después de la gota fría del pasado 29 de octubre.
Y, por supuesto, su comparecencia en dicha comisión es inevitable, usted ya supongo que lo sabe porque usted y su consejería han sido uno de los actores protagonistas en esta catástrofe desde el mismo día en que empezaron a las primeras gotas.

Y, como bien sabe usted, el anticiparse y prepararse a los acontecimientos pues es una cuestión de suma importancia cuando estamos hablando de posibles catástrofes, como las provocados por esta gota fría.

Para empezar, y por hacer un poquito también ese orden cronológico, me gustaría saber, conocer, cuál es la información de previsión que entra en su consejería.
Me refiero a las infraestructuras que dependen de ustedes, se cruzan, ¿no?
, con otras de diferente índole y diferentes departamentos.

Me gustaría saber cómo reciben ustedes esa información, si es directamente desde la propia Aemet, si es por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar, o de cualquier otro organismo del estado, o en cambio ustedes, pues, se nutren directamente por parte de emergencias a través del 112, y si, en base a todo eso, cómo actúan.
Me refiero a si preparan a los operarios de la consejería en las diferentes materias para que estén alerta por lo que pueda acontecer, y, lo más importante, para que también puedan ustedes avisar a los ciudadanos que circulan o que utilizan cualquiera de los servicios y transportes que existen en la Comunidad Valenciana.

Por otro lado, y desde la situación que ya ha acontecido, pues, bueno, está el centro de gestión de servicios de soporte a la movilidad, Cegesem, que es un centro dependiente de su consejería, que, según tengo entendido, pues ha ido informando a través del 112 todas las incidencias que se fueron aconteciendo en las carreteras de la Comunidad Valenciana, independientemente de la titularidad de estas.
Me gustaría saber si todas estas incidencias registradas por dicho centro tuvieron alguna repercusión, o quedaron simplemente al libre albedrío.
Me refiero a que, si se decretó en base a esta información algún tipo de orden, o esa información se la pidieron, ¿no?
, para saber si se tenía que limitar o se tenía que prohibir la circulación de vehículos a través de estas carreteras.

También me gustaría saber si desde su consejería tenían información al respecto de una reunión que se produjo el mismo día 29, a las nueve y media de la mañana, en la delegación del gobierno, en presencia de responsables de Aemet, de la confederación, pero también de empresas responsables de infraestructuras ferroviarias y de gestión de la red de carreteras del estado.
Si no tenían información al respecto de la reunión porque, según parece, no fueron ustedes convocados, ustedes, ni ninguno de los miembros autonómicos, ¿se les trasladó de forma posterior alguna indicación al respecto de cierres de carreteras o de líneas ferroviarias, porque por aquellas horas ya se estaban produciendo los primeros cortes?

Me gustaría, porque se me termina el tiempo, muy rápidamente, conocer si sabe usted el porqué no se cerró la A-3 y el baipás a la altura del barranco del Poyo.
Sé que no son sus competencias, porque la ordenación de la circulación es competencia de la Dirección General de Tráfico, pero, tal vez, nos pueda arrojar un poco de luz.
Ha hablado de la A-3 y el baipás, pero hay muchos otros casos porque, según ha contestado el propio gobierno de Pedro Sánchez, se indica que no se cortó la misma, no se cortaron estas vías porque se podía circular, y fue uno de los puntos, precisamente, donde miles de conductores se quedaron atrapados con sus vehículos literalmente flotando.

Nos gustaría saber si usted considera que, si se hubiesen llevado a cabo todas esas inversiones por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de la cual, su presidente, Miguel Polo, está absolutamente desaparecido en combate, si se hubiesen llevado a cabo durante estos últimos seis años esas inversiones, aunque se llevan pidiendo desde hace unos veinte, si nuestras carreteras, si nuestras infraestructuras, si nuestras líneas férreas, cómo se hubiesen comportado ante estas precipitaciones y no ante esta barrancada, que es lo que finalmente fue.

Muchas gracias, señora presidente.

La senyora presidenta:

Muchas gracias.

Ahora tiene el turno, la señora Calabuig, del Grupo Parlamentario Compromís, por un tiempo de seis minutos.

Cuando usted quiera.

La senyora Calabuig Vanyó:

Bon dia.

Gràcies, presidenta.

Senyor conseller, gràcies i benvingut, 44 dies després de la dana.
Anirem per parts.

Per al 29 d'octubre, estaven vostés preparats, davant dels pronòstics dels dies anteriors a la dana, per a enfrontar-se a una situació d'estes magnituds?
Què van fer els alts càrrecs i vosté mateix els dies anteriors, i, especialment, eixe dia?
Van tindre alguna reunió relacionada amb la situació d'avís d'emergència meteorològica?

Vull saber també si tenien identificades les zones inundables de la xarxa d' FGV, i si això es va poder conéixer en profunditat, els punts més crítics, o no sabien que, per exemple, el lloc de comandament de València Sud es trobava en una zona inundable.

Mire, vosté, com a responsable polític i tot i tindre el deure de protegir-nos a la ciutadania, va ignorar els avisos meteorològics, el servei automàtic d'informació hidrològica que es pot consultar en un telèfon mòbil, o, sense anar massa lluny, la informació constant que estava donant la Televisió Pública Valenciana.
Però en algun moment van aplicar cap protocol per a protegir la vida de les persones usuàries de Metrovalencia i de les concessions de transport per carretera?

De quina manera es va procedir a informar a les persones usuàries de les línies de Metrovalencia que estaven sent afectades per les inundacions?

A les 18:54 el barranc del Poio estava a punt de desbordar-se i a les 19 hores Metrovalencia, per X, l'antic Twitter, avisa que la circulació entre Castelló i Sant Isidre queda interrompuda.
Al lloc de comandament arriba a un avís de l'estat del barranc del Poio i de la via a l'alçada de Paiporta, però en eixe moment hi ha dos trens que estaven circulant per eixa via.
La via va caure i, per sort, i dic per sort, no estava passant cap tren en eixe moment.
I jo vull saber: a quina hora exacta va passar l'últim metro per la parada, per esta via de Paiporta, i per quin motiu no van atendre les incidències enregistrades a través del sistema tren-tierra i va continuar la circulació.

A les 19:55, 80 passatgers se refugien a les instal·lacions de València Sud.
El lloc de comandament de València Sud es troba a 1.
200 metres de l'estació de Paiporta, i ja se sabia l'estat del barranc del Poio.
Per què no van tallar la circulació de totes les línies de Metrovalencia abans de les 20:11 minuts?

A les 20:11 minuts ens arriba el missatge de l'alerta als mòbils.
Per què no van tallar la circulació de Metrovalencia immediatament?
Segons publica eldiario.
es, Alfonso Novo, gerent d'FGV, i Javier Sendra, secretari autonòmic d'Infraestructures i Transport, havien acudit eixa mateixa vesprada a una reunió.
Què van estar fent ells durant tots estos moments de pànic?

A les 20:21 el lloc de comandament queda inundat pel desbordament del barranc, i jo estic segura que els treballadors i les treballadores, com vosté mateixa també ha dit, van fer tot el que estava en les seues mans.
Però en quines condicions van haver de treballar?
Algú es va preocupar per les seues vides?

A les 21:35 Metrovalencia avisa en X que queda interrompuda la circulació en totes les línies.
Senyor conseller, podria fer vosté una cronologia dels fets ocorreguts durant eixe dia?

Anem ara a la segona part, la resposta posterior a la tragèdia.

Senyor conseller, com han comunitat a la gent els horaris, parades provisionals o els nous serveis?
Mire, esta foto és del 13 de novembre.
Es van produir canvis en els autobusos llançadora substitutoris de Burjassot, Godella, Rocafort, Massarrojos, Montcada, Alfara i Bètera.
Esta gent estava esperant a un bus que no anava a passar mai.

Mire, ara este mapa.
Ací tenim els autobusos llançadora substitutoris de Metrovalencia, autobusos d'enllaç d'EMT, línies regulars de Metrobús i Tramvia tot integrat.
Açò hauria d'haver penjat vosté en cada parada i estació provisional.
Però és un mapa que va fer una associació privada per informar la gent.

Senyor conseller, podria afirmar-nos que la freqüència de Metrovalencia ara es de 6-7 minuts, com va dir en una entrevista per À Punt?

Quin és el motiu real pel qual el tramvia continua en horari de cap de setmana si els estudiants, per exemple, ja han tornat a classe?

Per què les línies substitutòries del metro cap al sud continuen parant en Ausiàs March i no, per exemple, en Plaça Espanya on poden fer transbordament en Metrovalencia?

Senyor conseller, el dimarts per què els seus diputats van votar en contra d'ampliar el servei de llançadores per cobrir la necessitat de persones que fan cua a diari per agafar el bus?
Per molts números que donen, saben que no és suficient, s'han perdut més de cent vint mil vehicles i el transport públic no està completament restablert.

Eixe mateix dia el Partit Popular i Compromís vam coincidir en una mesura: proposàvem la gratuïtat del transport públic per a les famílies afectades per la dana.
Ells li ho demanaven a Pedro Sánchez, i des de Compromís vam votar a favor.
Després Compromís li ho demanàvem al senyor Carlos Mazón i el Partit Popular va votar en contra.
Aleshores la pregunta és: les famílies afectades per la dana tindran el transport públic gratuït, sí o no?
Independentment del que faça Pedro Sánchez, vostés, si volen, també poden fer-ho.
I, com vosté ha dit, hem d'anar de la mà.
I no servix de res estar jugant entre el govern central i l'autonòmic.

I, per últim, els contractes d'emergència que ha gestionat la seua conselleria, sense comptar els d'FGV, sumen quaranta-set milions de vora setanta-cinc milions, que són contractes amb empreses que han finançat irregularment el Partit Popular, empreses del cas Gürtel, empreses del cas Taula.
Massa casualitat, massa casualitat que més del seixanta per cent dels contractes d'emergència que formalitza vosté, contractes milionaris i negociats sense publicitat, siguen amb empreses tan familiars, tan disposades, tan conegudes, tan pròximes.
Com s'ha gestionat eixe cúmul de finalitats?

I per concloure esta part: podria explicar-nos com influirà la coordinació de la vicepresidència «no política» —entre cometes— en les seues àrees?
Deixa vosté de tindre competències per decidir que és més convenient i prioritzar unes actuacions sobre altres?

Gràcies.

La senyora presidenta:

Muchas gracias.

Pasamos al turno del senyor Blanch, del Grupo Parlamentario Socialista, tiene la palabra por un tiempo de seis minutos.
Cuando usted quiera.

El senyor Blanch Marín:

Moltíssimes gràcies, senyora presidenta.

Conseller Martínez, gràcies per estar ací.

Avui estem per a exigir respostes d'una gestió que ha deixat molt que desitjar.
La dana del 29 d'octubre, no només va inundar carrers i carreteres, sinó que va posar de manifest una falta alarmant de coordinació i planificació per part de la seua conselleria.
En 222 víctimes, els valencians i les valencianes necessitem saber què va passar i sobretot per què vostés no van estar a l'altura.

Anem per parts.
Conseller, qui era el responsable del Cecopi de la seua conselleria el 29 d'octubre?
Va acudir vosté a la reunió aquell dia?
Perquè no apareix en la seua agenda pública.
Si és aixina, quina és la raó per la qual no el van citar?

Qui de la seua conselleria tenia l'obligació aleshores d'assistir al Cecopi?
Sobretot, qui era la persona de màxima responsabilitat política de la seua àrea en eixa reunió?
A l'agenda pública vosté no apareix al Cecopi fins al divendres 8 de novembre.
Encara que sabem que el 3 sí que estava perquè estaven els reis ahí.
Però són deu dies després de la dana, i creiem que és bastant inacceptable, si és el que diu.

A les nou del matí del dia 29 ja hi havia carreteres inundades a la Ribera i a la Foia, segons un retuit del 112.
Però la primera llista de l'estat de les carreteres no es va publicar fins les 12:55.
Què va passar en tot eixe temps?
Sembla que va haver una absoluta inacció per part de la conselleria?
A quina hora, i això és important, es talla la primera carretera per inundació o trencament?
A quina hora es va donar l'ordre de tallar les carreteres per risc d'inundació?
Qui havia de donar eixa ordre?

Vosté parla al llarg del dia amb el secretari autonòmic d'Emergències o amb la consellera de Justícia per a tractar el tema d'eixes carreteres que des de bon matí tenien problemes i es plantegen en algun moment fer una acció coordinada per tallar-les i restringir el trànsit per garantir la seguretat dels conductors?
Quantes vegades ho fan?
És abans dels premis más sostenibles y más responsables?
O de les bases cartogràfiques de la Comunitat Valenciana?
Què fa vosté durant tota la vesprada?
Ací se li perd la vista fins les 21 hores, que una directora de la seua conselleria posa en agenda que té una reunió urgent amb vosté.
Això ja és després que sonaren les alarmes en el mòbil, les alarmes que van fer tard.

És el Cecopi qui determina eixes coses, qui mana a la UME perquè intervinga.
És el Cecopi.
I abans que ell, el president de la Generalitat.

A Utiel i Requena va la UME, abans de la reunió del Cecopi.
I la resta que estem sentint estos dies és disfressar la realitat.

I vosté desapareix els primers dies i poc a poc, quan Mazón comprén que el Govern d'Espanya ve a ajudar i demana que tots els ministres estiguen a les reunions baix les seues ordres, vosté torna a aparèixer, se mimetitza en Óscar Puente, i mentres ell explicava la velocitat amb què estaven actuant sobre les principals vies tallades, en un exemple, i cal dir-ho, d'eficàcia i eficiència combinada amb bona comunicació, ací, a la Comunitat Valenciana, ens havíem de conformar en una versió «aliexpress» del conseller que se feia tiktoks per a explicar que es farà, què es contractarà per als ponts i carreteres, i planificarà tot un servei públic de transport que encara hui ens costa esbrinar la seua coherència i planificació perquè no la té.
Per això els usuaris continuen protestant eixe servei a dia de hui, com ha indicat la diputada.

Conseller, durant dies molts de valencians i de valencianes van haver d'anar al seu lloc de treball a peu.
Hi havia 120.
000 vehicles atrapats al fang, el major desguace de la història.
La xarxa de transport públic va ser totalment insuficient per atendre l'emergència.
Què va fer vosté per a coordinar-se en l'Autoritat Metropolitana de Transport o en l'EMT per a reforçar les línies si els vehicles i les vies estaven noquejades?
En quin moment se va notificar als concessionaris la necessitat de reforçar el servei o va contractar altres reforços?

La seua conselleria ja sabem durant any i mig que no ha planificat res en esta legislatura, ni pàrquings dissuasius per a millorar els accessos, ni millores en el transport públic.
Però per què no es va reaccionar de manera urgent en esta situació de tragèdia?

I un altre tema clau, evidentment, és l'adjudicació d'obres d'emergència.

Per què no se van convidar diverses empreses per a garantir la concurrència i la transparència?
Vosté ho sap, és perfectament possible fer-ho en menys de vint-i-quatre hores.
I si només se convida a un contractista, els preus se desorbiten i això ho paguem totes i tots els ciutadans.

Com expliquen els preus unitaris que haurien de regir el contracte que no apareixen en la plataforma pública?
Perquè això només fomenta la desconfiança i a més també obri la porta a possibles irregularitats.

Conseller, vosté sap que el César no només ha de ser honrat, sinó que ha de parèixer-ho.
I ací ens falla algo de manera claríssima.

Senyor conseller, la gestió de la dana ha sigut un cúmul d'inacció, de mala planificació i de falta de transparència.
Els valencians i les valencianes no se mereixen un govern que improvisa en lloc de planificar, que fuig de les seues responsabilitats i que prioritza la propaganda abans que les solucions.

Açò deu haver costat 15.
000 euros, o més, i a saber en quants més llocs estan estos cartells per ahí.
Avui el que esperem són respostes, però sobretot esperem que assumisca la seua responsabilitat.

Moltíssimes gràcies.

La senyora presidenta:

Muchas gracias.

En este primer turno de los grupos parlamentarios, ahora el señor González de Zarate tiene la palabra para cerrar el bloque por un tiempo de seis minutos.
Cuando usted quiera.

El senyor González de Zárate Unamuno:

Muchas gracias, señora presidenta.

Muchas gracias, señor conseller, por comparecer ayer en Medio Ambiente, por comparecer hoy en Infraestructuras y por dar la cara, y lo tengo que decir así, dar la cara desde el primer día en todos y cada uno de los pueblos.
Se nota que usted ha sido alcalde, se nota que sabe los problemas que tienen los ciudadanos y los problemas que pueden tener los municipios y se nota con su equipo.
También hay mucha gente que vive el municipalismo, como su secretario autonómico, siendo alcalde, como directores generales, pero también tiene gente técnica, que sabe de las infraestructuras hidráulicas y que sabe de las infraestructuras.
Rapidez, eficacia, eficiencia, transparencia, pero rapidez sobre todo y al lado del municipalismo, y cercanía.

Estaban diciendo que falla algo en todo esto, le decía el del Partido Socialista.
El fallo de todo esto es el gobierno de la nación.
El fallo de todo esto es los que están escondidos, los que no han aparecido por la Comunidad Valenciana.
El que está escondido, el señor Polo, y la que no ha aparecido por la Comunidad Valenciana, la anterior ministra desde el año 2021, donde tenían que hacer absolutamente todas las obras, todas las inversiones de infraestructuras hídricas en todos y cada uno de nuestros barrancos, que es competencia directa del gobierno de la nación.

Voy a hacer un breve resumen de todo lo que usted ha dicho.
Yo le vuelvo a decir, le agradezco el trabajo, le doy las gracias de estar el día a día, desde el primer día.
Y los datos, usted lo ha dicho, del mismo día 29, el mismo día 30, el día 31, estando en los municipios, evaluando y actuando, pero no solamente evaluando y actuando en sus infraestructuras, las de la Generalitat Valenciana, sino evaluando y actuando en las infraestructuras de los municipios, con más de treinta y nueve municipios en estos momentos que estamos metiéndonos dentro, donde no se les ve a otros.
Esa es la realidad.

Pero datos claros, 20 carreteras dañadas, 20 carreteras arregladas a día de hoy, hace dos días estaban así, en 40 días, rapidez, eficacia y eficiencia.
Eso está claro.

Centro de control, que parece ser y dicen aquí que es que estaba en zona inundable, que usted no lo sabía.
Usted lleva dos meses aquí, ellos han estado ocho años y no sabían que el centro de control, que estaba en el mismo sitio, estaba en zona inundable.
Parece ser que…, lo he dicho yo, parece ser que el cambio climático ha llegado cuando Carlos Mazón coge el gobierno de la Generalitat.
El cambio climático lleva mucho tiempo.
Ellos han gobernado ocho años en la Generalitat Valenciana, pero han gobernado y están gobernando seis años en el gobierno de la nación, cuando no han hecho absolutamente nada.
Y le voy a dar un dato.
La Confederación Hidrográfica del Júcar, en el año 2021, hizo el plan de emergencia de posibles inundaciones, y en ese plan de emergencia se puso a exposición pública y lo aprobaron.
¿Saben cuántos millones de euros invirtió la Confederación Hidrográfica del Júcar?
Ni un millón desde el año 2021.
¿Quién estaba gobernando y quién era la ministra en su momento?
La señora Rivera, otra gran desaparecida.

Pero hoy nos desayunamos con varios datos que yo considero muy importantes.
El primero de ellos dice, hoy la Confederación Hidrográfica del Júcar admitía un mes antes de la dana que los barrancos eran su responsabilidad.
Todo lo que está saliendo en prensa, que responsabilizan a la Generalitat Valenciana, que responsabilizan al presidente de la Generalitat Valenciana y aquí sale el presidente de la Confederación Hidrográfica del Júcar diciendo claramente lo que es su responsabilidad, no es de la Generalitat Valenciana, es de ellos.
Es de ellos que hagan laminaciones, es de ellos que hagan separación de caudales, es de ellos que pongan alarma en los barrancos, no es de la Generalitat Valenciana, no es de ustedes.

Pero es que también, hoy sale también.
que el jefe del Júcar, el mismo señor Polo, ese que debe estar escondido, lo que no sé dónde, porque no ha aparecido en los 45 días, pero, bueno, no ha parecido desde el año 2021 que lo nombró el señor Ábalos.
Que, por cierto, hoy deben de estar ustedes muy nerviosos, porque hoy el señor Ábalos justamente está en el Tribunal Supremo.
El íntimo amigo del señor Polo, afiliado del Partido Socialista, dice: «Descartó inundaciones en Valencia.
Las zonas están estudiadas.
No veo problemas».
Palabras textuales, textuales, del presidente de la Confederación Hidrográfica del Júcar, el gran desaparecido.

Yo le voy a hacer varias preguntas.
No son preguntas que van a usted seguramente, pero igualmente a algunas de ellas me puede contestar.
Porque usted sí que ha ido a todas las reuniones que ha fomentado el presidente de la Generalitat Valenciana de coordinación entre administraciones.
Usted sí que ha ido.
Pero yo no sé si ha ido el señor Polo, porque yo en 45 días no lo he visto.
Usted me dirá si en esas reuniones apareció el señor Polo y ha contestado las preguntas que ustedes han hecho o van a hacer las inversiones en infraestructuras hídricas que tiene que tener la Comunidad Valenciana y tiene que tener Valencia.

¿Sabe usted algo del señor Polo?
¿Lo conoce?
¿Ha coincidido con él?
¿El Plan hidrológico nacional y el plan de emergencia sobre inundaciones se han hecho las inversiones en las infraestructuras hídricas en esa zona?
¿Sabe usted cuánto se ha invertido en infraestructuras hídricas en esa zona?
¿Sabe usted cuántas alarmas había en los barrancos?
¿Sabe usted si en los barrancos se ha hecho separación de caudales?
¿Sabe usted si se han dragado las presas?
¿Sabe usted si han arreglado las compuertas de las presas?
¿Sabe usted si se abrieron las compuertas?
¿Sabe usted si se abrieron las compuertas de la presa?
¿Sabe usted si se han hecho medidas de laminación en los barrancos, balsas u otras?
¿Sabe usted si estaban limpios de enseres y vegetación los barrancos?
¿Sabe usted si estaban actualizados los proyectos que marca el plan de emergencia ante inundaciones en la Comunidad Valenciana, en la zona de Valencia?
¿Sabe usted por qué esas obras no estaban hechas?
¿Sabe usted cuánto tiempo lleva gobernando y está como ministra Ribera y de presidente el señor Polo?
¿Sabe usted que ha estado ocho años el Botànic y no ha hecho ni una obra?

Sabe usted que todo lo que le he dicho es competencia del gobierno de la nación.

Y hoy también el señor del ministerio, el señor Puente, que también hay que nombrarlo, sale lo que ha dicho el compañero de Vox, que parece ser que no cerraron las carreteras nacionales, las de competencia del gobierno la nación, porque decían que desaguaban bien, pero los coches sí que desaguaron bien porque estaban totalmente todas abiertas.

Se lo digo bien claro, muchísimas gracias.
Se ha demostrado su eficacia y de su equipo, su eficiencia y de su equipo y, sobre todo, el trabajo y la cercanía a los vecinos y a todos y cada uno de los pueblos.
Y ha sabido evaluar y saber que es lo prioritario para ellos y lo ha hecho y lo está haciendo y lo seguirá haciendo.

Y yo cojo su reivindicación.
Espero que el Gobierno de España, y ahora tenemos, ponga dinero donde tienen que poner.
Y que también los fondos europeos nos lleguen, porque tenemos la suerte de la que no ha aparecido por Valencia, la tenemos en Europa.
Y esperemos que no haga, como ha dicho el señor Pedro Sánchez, que otras economías dejen de gastarse…

La senyora presidenta:

Concluya, por favor.

El senyor González de Zárate Unamuno:

…los fondos europeos, sino que nos den fondos europeos directos por la vicepresidenta de la Unión Europea.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Muchas gracias.

Tiene la palabra de nuevo el conseller, sin límite de tiempo, para contestar a todas las cuestiones que le han planteado los grupos.
Cuando usted quiera.

El senyor conseller de Medi Ambient, Infraestructures i Territori:

Muchas gracias, presidenta.

Intentaré seguir el orden de intervención, empezando por el portavoz de Vox.
Por supuesto, esta comparecencia y todas las que hagan falta.
En la Comisión de investigación, que yo creo recordar que ya anunció el presidente de Mazón que íbamos a respaldar, cada vez que me llamen yo vendré.
En ese sentido, tengo la obligación, eso va en mi cargo, rendir cuentas aquí lo haré cada vez que sea necesario.

Preguntaba cómo recibimos la información.
En la conselleria, en cada caso, en todo el sistema, en todo el protocolo del 112, en todo el protocolo de confirmación, hay partes que se informan y partes que reciben la información.
Cada servicio, cada parte de la conselleria tiene su protocolo marcado en cada uno de esos puntos.

El Cegesem hizo ese día, y durante todos los días anteriores habíamos tenido varias situaciones meteorológicas a lo largo de toda la comunidad, hizo los avisos que correspondían.
Pero yo quiero recordar, y lo volveré a decir porque también varios portavoces más han insistido en ese tema, que el tráfico en todas las carreteras lo maneja el Ministerio del Interior, la Guardia Civil de Tráfico.
La Generalitat no tiene policía de tráfico.
Quien decido cortar o no carreteras o impedir el tráfico en ellas es el Ministerio de Interior, la Guardia Civil, la dirección general de Tráfico.
Este centro, el Cegesem, se limita a informar del estado de las carreteras y de atender las indicaciones que pueda recibir de emergencias.

Sobre la reunión de esa mañana de la delegación del gobierno, yo tengo el mismo conocimiento que usted por la prensa.
No se nos avisó, ni participamos para nada en ninguna reunión en delegación del gobierno por la mañana.

En cuanto… Y paso, aunque luego vuelva a lo suyo, me imagino, en plan reiterativo, i passe a la portaveu de Compromís.

Comença vosté dient que si estàvem preparats.
Ni nosaltres, ni ningú.
Esta circumstància no estava en cap de les previsions possibles, ni tan sols en els protocols d'emergència habilitats fins el moment.
La situació és manifestament extraordinària.
Circumstàncies que no s'han viscut mai a esta comunitat o, almenys, des de fa dècades i dècades que no es pateixen.

Estàvem preparats?
Teníem la capacitat que teníem.
Però preparats, tots; i dic tots i són tots, ni ajuntament, ni estat, ni Generalitat, ni ningú.
Açò no ho podia previndre ningú en les mesures o en les dimensions que hem patit.

Li resumiré fàcilment les preguntes que fa quant als avisos.
Els avisos que corresponen als departaments que formen part de la conselleria obeïxen a la informació que ens aplega en cada moment.
Cada informació correspon a un avís.
Això bàsicament està protocol·litzat.
No pots donar avisos, ni llançar missatges que no obeïxen a una informació rebuda prèviament, bé siga de qui té la competència dels avisos meteorològics, que és Aemet, o bé siga dels caixers i dels rius i barrancs, que és de la confederació.
S'emeten eixos avisos i eixes alertes i eixes restriccions o eixes recomanacions en funció de la informació que se té en cada moment.

Em pregunta per circumstàncies concretes, de minuts concrets i horaris concrets.
Si vosté fa eixes preguntes per escrit, li les contestaré.
Jo soc incapaç en este moment de memòria de saber si a les 20:11 o a les 20:13 o a les 20:14.
Confesse que no tinc eixa capacitat.

Parla també del suposat defecte d'informació en les línies accessòries i en els trànsits de tramvia, de metro, etcètera.
Doncs, mire, durant els primers dies s'han improvisat tot tipus de mesures parades d'autobús, cartellera… La informació ha sigut constant i continua amb la més directa i més fàcil, que són les xarxes socials, i en les parades on ha hagut parades o on s'han habilitat també s'ha informat freqüentment.

Òbviament, torne a dir, intentar suplir els serveis de metro de 250.
000 persones en autobusos és impossible.
No és molt difícil, és impossible.
S'aplega fins on es pot.
Els primer dies no teníem ni tan sols els autobusos necessaris per a poder-ho fer.
Per això he dit que ha segut molt d'agrair i hem necessitat autobusos de moltes parts d'Espanya que han vingut a ajudar-nos.
Eixos autobusos no estaven ací el dia 30 pel matí.
Eixos autobusos han tardat uns dies en aplegar i s'ha ficat el servei conforme han aplegat.

Per tant, sí que li reconec eixa certa incapacitat a la primera hora, però no li la reconec una vegada s'ha disposat dels mitjans, una vegada vam poder fer.
S'actuava d'acord amb els mitjans que disposàvem en cada moment.
I, com torne a dir, amb tota la capacitat que era possible cadascun dels treballadors de qualsevol dels serveis i no va faltar en ningun moment ningun mitjà que poguérem ficar en servici per a cobrir eixes necessitats.

Per suposat agrair, no a una associació privada que fa un mapeig del transport públic, a tots els qui han col·laborat també altruistament en estes circumstàncies, que han sigut molts i en molts àmbits.
També a estes persones o altres que han dissenyat plataformes de compartir vehicle, etcètera, etcètera.
Si ha hagut molta gent ací fent el possible i és molt d'agrair, perquè l'administració tampoc aplega al cent per cent sempre, en ningun cas.
És molta amb la capacitat que ha d'estar, però no dona abast a cobrir totes, absolutament totes les necessitats d'una cosa que es cobria amb uns servicis que no estaven disponibles, com era el cas del metro.

Em pregunta també per la coordinació amb la vicepresidència per a la reconstrucció, i si tindrem algun conflicte o perdrem competències.
No eixa vicepresidència és de coordinació.
Simplement es tracta de què tots anem en el mateix ritme, que tots anem en el mateix objectiu, que no ens solapem i que intentem millorar eixa tasca de coordinació.

Coordinació que, d'altra banda, i passe al portaveu del Grup Socialista, és una de les coses que atribueix vosté a esta conselleria.
Jo li negue la major.
No és cert, no és ninguna falta de coordinació.

Jo crec que he fet una profusa descripció de tot el que s'ha fet.
Jo crec que s'ha fet molt i, a més, crec que s'ha fet prou bé donades les circumstàncies.
Ací tots hem estat fent coses que no hem fet fins el moment.
Els treballadors, els tècnics han fet coses que no estaven acostumats, ni sabien fer, perquè les circumstàncies són absolutament extraordinàries i especials.

Em pregunta qui forma part del Cecopi.
Jo no, a mi no em correspon això.
Formen part del Cecopi d'esta conselleria, la directora general d'Infraestructures i Projectes Urbans, que eixe dia, per circumstàncies personals d'ella, estava substituïda pel secretari autonòmic d'Infraestructures que va estar telemàticament en el Cecopi.

No sé quin moment ha ficat vosté que jo estava en el Cecopi.
jo vaig acudir al Cecopi a les 7 del matí del dia 30.
Jo estava allí eixe matí, perquè em va convocar el president, per si teníem alguna cosa d'afegir a qualsevol de les competències o simplement perquè creia ell que jo devia d'estar allí.
Ja di, no formant part, però jo estava allí a les set del matí eixe dia i he estat allí pràcticament a diari sobre no correspondre'm, sobre no estar, ja tenia la conselleria ben representada, la que feia falta que estiguera, que era la part d'infraestructures, per tant, de carreteres.

Òbviament, no vaig pensar ficar-lo en l'agenda eixe dia, no estàvem tampoc per a d'això, la veritat.
Acudir ràpid i on ens tocava el més prompte possible.
Però, bé, pot comprovar-lo perfectament que estava allí.

Ja li torne a dir que el trànsit, la regulació del trànsit és competència del ministeri.
Ells poden donar explicacions de per què tallen o no carreteres, no em correspon a mi.
A mi em correspon donar informació, i és el que vam fer, de tot allò.

Quant a les obres d'emergència és un discurs repetitiu, que ja en l'últim plenari el vam fer.
Tota la contractació d'emergències compleix amb la normativa, és el que permet la normativa una forma de contractació que és precisament la que es dissenya per a circumstàncies com està en les quals no hi havia, ni hi ha un minut que perdre.

Vostés s'han dedicat a llançar bulos o informacions ficant en dubte el sistema de contractació.
I els posaré alguns exemples de per què no és així.
En carreteres s'han agafat bàsicament i els primers dies a les empreses que tenien els contractes adjudicats de conservació.
Eixos contractes de conservació són seus, són de la seua època.
Eixes empreses, les primeres que vam gastar, són contractades en època del Botànic.
No estaven ben contractades?
No havien de ser eixes empreses?
No és lògic que l'empresa que té la conservació d'una carretera siga la primera a la qual acudim per a fer qualsevol tipus d'actuació en eixa carretera?
Per a mi és caixó.

Però, a més, es van adjudicar i repartir totes eixes contractacions, portem més de cent contractacions, a moltíssimes empreses.
Jo crec que va haver poques empreses en la Comunitat Valenciana amb capacitat d'actuar que no hagen de treballar, per desgràcia, perquè la feina és molta i fa falta molta capacitat en totes eixes empreses.
Sembrar dubtes en això que és injust, no ja per a nosaltres també per a les empreses i per als treballadors, que ja he dit, i ho torne a repetir, totes estan fent un gran esforç.
Totes les empreses d'obra pública de la comunitat estan almenys o treballant o a punt de començar amb contractes, d'este model.

Però la llei és que marca capacitat, solvència, disponibilitat i nosaltres afegim territori, que siguen d'ací si és possible.
Però vostés posen el punt de mira en algunes empreses, ja li ho vaig dir en el plenari.
Avecsa, una de les empreses que vostés fiquen en dubte, se'ls va contractar en l'època del Botànic 89 a obres, valor 222 milions; a CHM, 29 obres per valor de 133 milions.
La confederació hidrogràfica ha fet adjudicacions, fa uns dies, a Rover per 10 milions d'euros i altres contractes a Becsa.
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer, a Becsa.
Ha adjudicat contractes —la confederació— a empreses que tenen dos treballadors per 10 milions d'euros, a una empresa que té dos treballadors i que ni tan sols té la classificació necessària per als treballs contractats.

Eixes empreses abans eren bones i ara no són bones?
Això, ja dic, no és sols injust; és, a més, incoherent.
No hi havia altra forma d'actuar.
La fórmula era el contracte d'emergència.
No podem esperar ni sis ni huit mesos a adjudicar la reparació dels 12 ponts que van col·lapsar.
Si esta no és una situació d'emergència, si la llei no és dissenya per a una situació d'emergència com esta i no podem gastar-ho ara, quan seria una situació d'emergència?

El fet de demanar tres ofertes pot ser, i vosté ho sap igual que jo, tan testimonial com una altra cosa.
No és una garantia afegida el demanar tres ofertes, el demanar tres ofertes.
No és una garantia de res.
Cal complir els criteris de la llei.
Es permet fer-ho aixina, permet eixa agilitat.
I, a més, estem fent-ho amb preus unitaris.
A vosté li preocupa això.
El mateix preu a totes les empreses.
Totes les empreses cobren el mateix preu d'adjudicació en cada una de les unitats d'obra, totes.

Podran fer fum, podran intentar ficar boira en el nostre camí, però no ho van a aconseguir.
Nosaltres hem d'estar centrats en la recuperació d'eixes infraestructures.
Estem fent-ho amb tota la transparència i amb tots els procediments que ens dona la llei, i anem a continuar fent-ho aixina.

Em parlava també de la insuficiència dels mitjans alternatius, o això m'ha paregut entendre a mi, de transport per al metro.
Nosaltres vàrem ficar els substitutius pràcticament la primera setmana.
Vosté sap com jo que rodalies va tindre una afecció seriosa en diverses línies, especialment la C-3 i la C-4, i no ha tingut d'autobusos substitutoris fins 13 de novembre.
I fins aleshores ha sigut esta conselleria la que ha estat prestant servicis substitutoris de trajectes que havia de cobrir rodalies.
Jo, en eixe sentit, no vull ser més que ningú, però tampoc vull que es desgracie la tasca que s'ha fet i que li he explicat amb tot detall.

Respecte a la responsabilitat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer s'ha parlat molt.
No tinc molt més a afegir.
Jo crec que és manifest… Jo, com ha dit el portaveu del Partit Popular, he sigut alcalde, i tots els alcaldes saben que no poden menejar ni un dit en ningun caixer, en ningun barranc sense passar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
És manifest qui té la responsabilitat en eixos termes.

Sobre la actuació o el paper del president de la confederació hidrogràfica, el senyor Polo, ho vaig fer ahir ja a la comissió, no ho repetiré hui, però és veritat que a mi també em resulta molt cridanera l'absència d'explicacions del responsable de la institució que més assenyalada està veient-se en estos moments.

No vull allargar-me més.
Simplement que donaré en este últim torn, si em toca, més explicacions.
Però jo torne a dir que ací fa falta que tots remem en la mateixa direcció.
Nosaltres estem fent —la conselleria, el Consell, perquè ens toca— tot el que podem, però hem de fer més equip, hem de fer més grup, hem de fer més força conjunta, perquè, a banda de millorar, que per descomptat es pot millorar, sempre es pot fer millor tot, però jo crec que en 45 dies haver restablit totes les infraestructures bàsiques és un rècord.
No vull apuntar-me jo el tanto, ni ficar-me jo cap medalla.
És mèrit del grandíssim treball que han fet tots els personals que depenen d'esta conselleria, i que hàgem assolit en eixe termini els objectius jo ho haguera firmat el primer dia, i segurament qualsevol que estiguera en este càrrec en qualsevol govern també ho haguera fet.
Jo estic raonablement satisfet.
Ens queda molta feina i insistisc que ahí cal que tots arrimem el muscle.

Gràcies.

La senyora presidenta:

Muchas gracias, conseller.

Es otra vez, de nuevo, el turno de los grupos parlamentarios.
Intervendrán de menor a mayor.
Por un tiempo de tres minutos tiene el señor Pascual la palabra, del Grupo Parlamentario Vox.
Cuando usted quiera.

El senyor Pascual Pérez:

Muchas gracias, señora presidente.

Muchas gracias, señor conseller, por sus explicaciones.

Quería hacer un poquito hincapié con respecto a la estación de Metrovalencia, la estación de València sur, donde se encontraba el centro de mando de toda la red de tranvía y de metro, que resultó, como usted bien ha dicho, literalmente arrasada.
Creo que todos hemos visto las fotos que se publicaron por parte de Ferrocarrils de la Generalitat, donde la sala de ordenadores estaba con un metro de agua, entiendo también porque estaban situadas en plantas bajas.

Y creo que este punto es algo importante porque mucha gente no llegaba a comprender o, al menos, tardó mucho tiempo en comprender cómo es posible que se cayese toda la red de Metrovalencia cuando no todas las líneas habían sufrido desperfectos, tanto en las vías, como en las estructuras como en el material rodante.
Y es por ello que me gustaría que usted ahondase un poquito más en esta cuestión: cuál era la situación de inundabilidad de las oficinas centrales de Ferrocarrils de la Generalitat y, aun así, se inundó.
¿Es que estaba mal construido?

Porque aquí en Las Cortes Valencianas se ha afirmado que las carreteras, que las líneas férreas, que las infraestructuras de la Comunidad Valenciana no están adaptadas a las inclemencias meteorológicas.
Bueno, algunos en verdad lo que dicen es que no están adaptadas al cambio climático, como si las gotas frías solamente se produjesen, como bien ha comentado el compañero, desde hace año y medio hacia acá.
Pero callan.
Hay un rotundo silencio cuando se tienen que referir a las «no» ejecuciones de las obras hidráulicas que sí que se deberían haber hecho por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar, dependiente del Gobierno de España, dependiente de Pedro Sánchez.

Me estoy refiriendo a cuestiones como la construcción de la presa de Cheste, ocho hectómetros cúbicos que hubiesen venido fantásticamente bien para regular los caudales en la cuenca alta de los barrancos del Poyo y del Pozalet, así como la propia actuación de encauzamiento del barranco del Poyo.
Ocho años.
Ocho años en el gobierno autonómico para exigir y seis años en el Gobierno de España para ejecutar, y nada sabemos.

Y, en segundo lugar, usted ha comentado cómo se está haciendo la restitución del servicio de metro.
Ustedes han comentado en prensa que están creando un segundo centro de mando de Ferrocarrils.
Me gustaría saber si ese centro de mando, por corregirlo lo anterior, es un centro de mando completamente nuevo al que había actualmente y, por decirlo alguna manera, actúa de manera independiente al inundado, actuando a modo de back up por si el primero volviese a caer, o si, por el contrario, van a trabajar de forma simultánea o paralela ambos centros de mando.

Y, por último, muy escueto, ha comentado, corríjame si me equivoco, ¿que se va a restituir el cien por cien de los servicios de Metrovalencia en un horizonte temporal de seis meses?
¿Pero del cien por cien de la totalidad?

Y nada, simplemente desearle muchísima suerte en sus trabajos, porque, como siempre decimos, todo lo que ustedes hagan, y lo hagan bien, repercutirá en el beneficio de todos.

Muchísimas gracias.

La senyora presidenta:

Muchas gracias, señor Pascual.

Pasamos al turno de la señora Calabuig, de Compromís, por un tiempo de tres minutos.
Cuando usted quiera.

La senyora Calabuig Vanyó:

Gràcies, presidenta.

Senyor conseller, jo crec que vosté té la suficient intel·ligència per a saber com funciona un procediment de contractació ordinari i, en este cas, els contractes d'emergència.

És cert que ningú esperava esta catàstrofe, però les previsions dels dies anteriors i, fins i tot, a primera hora del matí ja eren, per dir-ho així, molt bèsties.
És cert que no esperàvem el que finalment va vindre, però és que ni tan sols estàvem preparats per a eixes previsions inicials.

Senyor conseller, fa 44 dies de la dana i la freqüència dels autobusos llançadora, a hores d'ara, són insuficients.
Vosté ho sap, no és impossible.
I no li estic parlant dels dies immediatament posteriors.

Mire, he estat sis minuts fent-li preguntes sense parar i s'ha deixat el 90 % de les preguntes a l'aire.
No es preocupe que la majoria o estan registrades ja o li les registraré perquè que em puga contestar, encara que el moment era ara.

Però a mi igualment em preocupen moltes coses.
Mire, em preocupa la incapacitat del seu partit per a gestionar els assumptes de la vida real, els que ocorren fora del TikTok del seu president.

Em preocupa el seu negacionisme climàtic i, encara més, el seu negacionisme meteorològic.

Em preocupa la seua falta d'escrúpols i allò que els fa posar per davant les sigles del seu partit i el negoci abans que el benestar i la seguretat de les persones.

Vosté, en altra ocasió, ha dit que construir hotels a 200 metres de la línia de la costa no té res a vore amb el que ens ha passat o ens puga passar.
Vosté sap de què és conseller?
Perquè vosté té l'enorme responsabilitat d'integrar la visió territorial, mediambiental i les infraestructures en les seues competències.

Em preocupa que no es plantege vosté actuacions per a poder adaptar les infraestructures al canvi climàtic i protegir la gent.
Ací estem parlant de la seguretat dels valencians i les valencianes.

Em preocupa la planificació de les noves infraestructures que puguen impulsar des del seu negacionisme i que agreugen encara més el risc d'inundació i, per tant, la vulnerabilitat de les persones.

Em preocupa que la reconstrucció siga una repetició d'errades.
Per exemple, la rehabilitació del lloc de comandament de València sud en una planta baixa.
Això vull que ens ho explique també.

Em preocupa que no ens preparem per a afrontar este tipus de fenòmens que potser són cada volta més habituals i salvatges.

I em preocupa també que la gent no tinga una bona xarxa de transport públic.
Tindre un transport públic eficient i competitiu ens dona la llibertat i es permet triar i decidir lliurement si volem o no deixar-nos el cotxe a casa.

Per a mi i per a nosaltres la compareixença se'ns ha quedat molt curta, senyor conseller.
Jo crec que vivim en un moment excepcional i vosté hauria de vindre més a sovint a retre comptes sobre les seues actuacions.

Nosaltres li anem a tornar a demanar esta compareixença.
Jo espere que o per escrit o en les properes voltes continue contestant-nos a totes les preguntes que avui li hem fet i que no ha contestat, i que no siga únicament vindre a fer-se un rentat d'imatge.
Jo crec que les 222 víctimes mortals i la gran quantitat de gent afectada no s'ho mereixen.

I, per últim, voldria fer-li un prec.
Escolte el que li diu el món científic i els tècnics.
Són ells, i no els grups econòmics de pressió amb qui els agrada dinar, els que encertaran el diagnòstic i li donaran les solucions més encertades.

I per a acabar, si en algun moment vosté vol conéixer totes les propostes que des de Compromís hem presentat en matèria d'infraestructures, que sàpiga que estan registrades i no dubte en consultar-les i fer ús d'estes iniciatives.

La senyora presidenta:

Muchas gracias.

Tiene el turno de palabra el señor Blanch, del Grupo Parlamentario Socialista, por un tiempo de tres minutos.
Cuando usted quiera.

El senyor Blanch Marín:

Gràcies, senyora presidenta.

Senyor conseller, ¿vosté pot dir ací en seu parlamentària que eixe dia 29 d'octubre vosté estava garantint la seguretat viària a totes les vies de la seua competència i la seguretat ferroviària dels usuaris de Metrovalencia i dels usuaris del transport interurbà depenent de la Generalitat?
¿Vosté estava al corrent i podia garantir la seguretat de cents de milers d'usuaris de tota la zona afectada?

Perquè anem als fets.
La realitat no es pot tapar amb excuses.
La primera carretera afectada per la dana, inundada o trencada, va ser a les 7:13 del matí del 29 d'octubre, i vostés ho van fer públic a les 12:55, quan ja hi havien 33 carreteres afectades.
I després va vindre el silenci i la inacció.

I ara li diré, senyor conseller, el que han de fer, perquè ahir ho demanava, que els diputats férem propostes, encara que açò siga una central de control i de fiscalització.

Vosté forma part d'un govern indigne.
Un govern que ha sigut una vergonya durant 45 dies.
Un govern que no estava al seu lloc quan es va produir la dana, que no havia prevista esta possibilitat i que va reaccionar tard i malament.
La magnitud de la tragèdia es va superar, i el pitjor és que van intentar ocultar-ho amb mentires.

Conseller, la seua pròpia frase d'ahir és: «La inacció genera destrucció».
I, efectivament, eixe dia vostés no van fer res.
La seua inacció va impedir salvar vides.
I després, quan van reaccionar, van fer-ho de manera erràtica, ineficaç.
El transport públic se va suspendre durant dies sense cap alternativa per a les persones que havien perdut el seu vehicle.
Les llançadores del metro van tardar molt de temps i els usuaris encara se queixen.

Vosté pensa que està en condicions de garantir la reconstrucció?
Què li ha demanat Gan Pampols que faça?

Parlem de reconstrucció i transparència.
Estan adjudicant ponts i vials amb una falta de procediments clars (inintel·ligible) … tot allò legal que vosté vullga.
Adjudicacions a dit, sense pressupostos alternatius i sense garantia que els costos siguen adequats.

Fa menys d'un mes, vosté parlava del pont de Sant Miquel de les Salines…

La senyora presidenta:

Señorías, por favor, silencio.

El senyor Blanch Marín:

…en contracte d'emergència i oferta triple, ni 24 hores retarda això un contracte, i ara, no sabem per què, però, afegir transparència, no existix.
I a més, el pitjor, i és que vosté diu públicament en El País, quan li pregunten si això no dona espai a abusos, diu que això no li preocupa.
(Se sent una veu que diu: «Ta-ca-ta»).
Ta-ca-ta.

Conseller, com pot dir això quan vosté forma part del Partit Popular, l'únic partit d'este país que ha sigut condemnat penalment per corrupció?
El seu partit té antecedents clars, Prestige, Yak-42, metro de València… Sempre fan el mateix: primer, no eviten la tragèdia; desprès, mentixen per a (inoïble per raons tècniques) …; i, finalment, ataquen a qui demana responsabilitats.

Senyor conseller, pot mirar-me a la cara tranquil·lament, per dignitat i vergonya, la meua proposta és molt clara, vosté i el govern de la Generalitat lo que han de fer és dimitir i anar-se'n a casa ara mateix, perquè això, conseller, és el millor servei que li poden donar a la ciutadania del País Valencià.

Una immensa vergonya.

La senyora presidenta:

Muchas gracias.

Es el turno de palabra del señor González de Zárate, por un tiempo de tres minutos.

Cuando usted quiera.

El senyor González de Zárate Unamuno:

Muchas gracias, señora presidenta.

Como bien dice el Partido Socialista, indigno e insultante lo que ha hecho el Gobierno de España con la Comunidad Valenciana, con los valencianos y con el pueblo valenciano.

Me quedo con unas palabras del portavoz socialista: «Todo lo legal que sea», es decir, se mete con el tema, pero dice él claramente que es totalmente legal todo lo que está haciendo el gobierno de la Generalitat Valenciana.
(Veus) Y yo cojo el papel de la Generalitat Valenciana y le digo varias cosas: Ley de contratos, artículo 120, léanselo, es el contrato de emergencia, ¿dónde pone, dónde pone, que hay que invitar a tres empresas?
En absolutamente ningún lado.

¿Ha visto usted que los contratistas se quejan del gobierno de la nación, del Ministerio de Hacienda, porque no pueden contratar, porque no tienen clasificación para hacer obras de infraestructuras hidráulicas?
Hay muy pocas empresas, lo ha dicho antes también el conseller.
Esa es la realidad.

Y, de verdad, ¿qué están diciendo?
Eficacia, eficiencia, trabajo, por hacer bien las cosas.
Señor conseller, de veinte a veinte, significa que todas sus obras de emergencia se han hecho y se han ejecutado.
Me gustaría ver que las obras de emergencia del Gobierno de España se hayan hecho, se hayan ejecutado, y no se hayan dado a dedo a los que se las han dado.
Porque si hablan de corrupción, hablamos de corrupción, y de corrupción podemos decir que las empresas que están diciendo, solamente la CHJ ha dado 20 millones por contrato verbal a dos empresas de la Gürtel para reparar la presa de Forata y el canal del Turia.
Eso es totalmente real.

A mí me gustaría, previsión, estaban hablando aquí, ¿previsión?
Aemet hablaba de 180 litros metro cuadrado y hubo más de setecientos.
De eso no tiene previsión nadie, ninguna administración, ninguna infraestructura, ninguna ciudad, ni ningún pueblo, ni ningún ciudadano.
Y esa es la realidad.

Hay que decirlo bien claro, el otro día vino la ministra nueva, tienen ustedes una ministra nueva, y apareció el que se busca, el señor Polo, pero no sale ni en las redes sociales ni sale en ningún medio de comunicación.
Seguramente sea porque algo tienen que esconder, seguramente sea porque tiene muy claro el Gobierno de España que los responsables de todo esto que nos ha pasado a los valencianos son ellos.
Y encima tienen la poca vergüenza, que nos estamos dejando la piel la Generalitat Valenciana, y ellos que decían todo el rato que el presupuesto lo habíamos bajado, consignación en el presupuesto, se está demostrando que el dinero lo tenemos, y el dinero lo estamos ejecutando, y el dinero está donde tiene que estar, en los pueblos y en los ciudadanos.

También, me gustaría darle las gracias y decirle claramente que no ha abandonado el resto de la Comunidad Valenciana, como otros, porque usted también vertebra, y también se le ha visto en Alicante y en Castellón, en otras provincias.
Gracias por estar al lado de los ciudadanos, usted y todo su equipo.

Y me gustaría quedarme con dos titulares: «El jefe del Júcar descartó inundaciones en Valencia.
Las zonas están estudiadas.
No veo problema».
Esto es el presidente de la Confederación Hidrográfica del Júcar, dependiente del Gobierno de España.
«La Confederación Hidrológica del Júcar admitía un mes antes de la dana que los barrancos eran «su« responsabilidad», no de nadie más, de la Confederación Hidrográfica del Júcar y del gobierno de la nación.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Muchas gracias, señor González de Zárate.

Ahora tiene el conseller, otra vez, tres minutos, bueno, en esta ocasión sí que tiene tiempo, por tres minutos puede contestar.

Cuando usted quiera.

El senyor conseller de Medi Ambient, Infraestructures i Territori:

Muy bien.

Muchas gracias.

Me preguntan por el centro de operaciones, y ahí contesto varias a la vez.

El centre d'operacions de Ferrocarrils de la Generalitat, en Valencià Sud, es reconstruirà per complet, es reconstruirà en altura, òbviament, ja el gat escaldat en aigua tíbia té prou; però el centre operatiu que s'ha instal·lat a Machado es quedarà, es quedarà com a cobertura, es quedarà com a backup, pel que vosté preguntava, i es mantindrà.
Eixe cost són 2,5 milions d'euros, lo que ha costat fer eixe nou centre, hi ha hagut pràcticament que refer-lo sencer.
Cal tindre en compte, pel que comentava abans, que els tallers que necessiten tota la operativa tampoc estan operatius al complet, estem utilitzant només una part, que és la de Machado.

I per a la data de la total recuperació del cent per cent del trànsit del metro, ja he dit que el termini estimat ronda els sis mesos.
Esperem, i donada l'eficàcia que ha demostrat tot el personal de Ferrocarrils, que siga més prompte, jo confie que pugam avançar algun termini, però, de moment, ens hem ficat eixos sis mesos.

Compromís continua dient que les freqüències són insuficients.
No li repetiré, no li repetiré que sí, són insuficients, que és impossible a base d'autobusos cobrir lo que cobrix el metro.
Allí on hi ha un metro, no es pot aplegar amb tot la funcionalitat que dona el metro.

Donat els temps que me queda, i me'n trau altra vegada la referència a eixa demagògia, i, si em permet, amb respecte, la demagògia barata que estan fent en el tema de la possibilitat de construir instal·lacions terciàries, hotels, o càmpings, en la franja entre 200 i 500 metres, eixa li la detallaré perquè m'han fet una interpel·lació al respecte, i ja parlarem en la interpel·lació la setmana que ve, perquè, si no, me menjaré el temps en això.

Quant a les propostes, doncs en tindrà molta registrades, però jo hui no li n'he sentit cap.
No passa res, les escoltarem, li les mirarem.

Del Partit Socialista, totes les accions que hem pres en cada moment durant l'emergència, en els primers dies, corresponen escrupolosament a la informació que es disposava.
No se poden, ho he dit abans, no es poden prendre mesures ni fer cap tipus d'acció si no se té la informació, es fa escrupolosament el que marca el protocol en la informació que es disposa.
I ja que vosté parla d'ocultació d'informació, en el que portem sentit i parlat de la confederació i del senyor Polo, doncs, ja no entre.
Ha fet vosté també una valoració molt genèrica, molt subjectiva, que no vaig a entrar, no té més tràmit que eixe, quant a l'opinió que li mereix este govern.

I, per acabar, eixes declaracions que vosté esmenta de El País són dels primers dies, però llisca-les completes.
Jo dic que no és lo que més m'importa el sistema de contractació, són dels primers dies, i en eixes mateixes paraules.
En eixa mateixa roda de premsa, crec que és, no sé si dels tres o quatre dies després del desastre, jo deia que en eixe moment, complint la llei i utilitzant els procediments legals, no me preocupava el sistema sinó que buscàvem que fora el més àgil.
Les declaracions anaven per ahí, i si no ho van traslladar aixina, jo sí sé el que vaig dir, i és el que continue pensant a dia de hui.

I per al tema de les adjudicacions, i per acabar.
Repasse's vosté com s'ha adjudicat el desviament del bypass, de l'A-7, quin procediment s'ha utilitzat i a quina empresa ha contractat el senyor Puente, que ha fet bé, ¿eh?
, però mire como ho ha fet.

Res més.

Gràcies.

La senyora presidenta:

Muchas gracias, conseller.

Le agradecemos mucho que haya venido a esta comisión a dar las explicaciones que solicitaban todos los grupos parlamentarios.

Y, dicho esto, gracias a todos los diputados, gracias a la mesa, al personal de la cámara, de la casa.

Y se levanta la sesión.

(S'alça la reunió a les 12 hores i 29 minuts)