Ind%C3%BAstria%436546.03.27%20macro.html





Comissió d'Indústria i Comerç, Turisme i Noves Tecnologies realitzada el dia 27 de març de 2018.
Comença la reunió a les 10 hores i 34 minuts.
Presideix el diputat senyor Vicente Betoret Coll.
Reunió número 26.

El senyor vicepresident:

(Inoïble) … Comissió d'Indústria, Comerç, Turisme i Noves Tecnologies, convocada per a hui, a les deu i mitjà.

En l'ordre del dia, que ara passarem a llegir.
.
.
, però com a pas previ anem a passar llista per a comprovar que tenim quòrum.

Senyora secretària, per favor.

La senyora secretària:

Gracias, president.

Bon dia a tots i totes.

(La secretària passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Hay cuórum, presidente.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora secretària.

Comprovat que existix quòrum, donem inici al primer punt de l'ordre del dia, que és la lectura i aprovació, si escau, de la reunió de l'acta anterior.
Si cap de les seues senyories té ninguna apreciació que fer, entendríem que s'aprova la comissió per unanimitat.

Compareixences en la fase de participació ciutadana del procediment d'elaboració del projecte de llei, de La Generalitat, de creació del punt d'atenció a la inversió (RE número 90.
591, BOC número 247)

El senyor vicepresident:

Passem al següent punt de l'ordre del dia, que són les compareixences en la fase de participació ciutadana del procediment d'elaboració del projecte de llei, de La Generalitat, de creació del punt d'atenció a la inversió.

Compareixença del senyor Vicente Morata Estragués, representant del Consell de Cambres de Comerç, Indústria, Servicis i Navegació de la Comunitat Valenciana

El senyor vicepresident:

I compareix hui el senyor José Vicente Morata, representant del Consell de Cambres de Comerç, Indústria, Servicis i Navegació de la Comunitat Valenciana.

Li donem la benvinguda al senyor José Vicente Morata i li expliquem el procediment.

Vosté farà una exposició per un temps màxim de huit minuts, encara que no anem a ser estrictes en el temps.
Els grups intervindran per quatre minuts cada portaveu i vosté contestarà a eixes intervencions per un temps de quatre minuts.

Quan vosté me diga i estiga preparat, mamprenem.

Molt bé, endavant.

El senyor Morata Estragués:

Gràcies.
Bon dia.

Bien, en primer lugar, agradecer que me hayan convocado.
Y para ser breve, que creo que va a ser mucho mejor, en primer lugar, creo que el objetivo realmente es oportuno y necesario.

Miren, después de la crisis que hemos pasado y que vamos a pasar, otras que vienen y hemos pasado otras crisis, pero justamente ésta, que especialmente ha sido muy dura, todo el mundo tenemos claro…, cuando digo Â«todo el mundoÂ» es todos los territorios a nivel global, las únicas tres soluciones desde el punto de vista económico que hay para superar esto: una es incrementar el turismo; otra, incrementar las exportaciones, y otra, incrementar las inversiones extranjeras y la reinversión.
Las tres.

Con respecto al turismo, yo creo que se están haciendo cosas, pero bueno, evidentemente, somos un caso de éxito a nivel global.

Con respecto a las exportaciones estamos teniendo récords de exportaciones.
Las empresas se dieron cuenta de que hay que tener una parte de sus ventas en el exterior.
No solamente hemos batido récords, sino que el año pasado hemos tenido 800 nuevas empresas que han decidido exportar.
Ahí las cámaras de comercio hemos hecho un papel de informar, de formar, de estar cerca de las pymes; y no solamente de las pymes, muchas veces también de las grandes, pero justamente concienciando de esa necesidad de estar fuera.

Y luego, la tercera cuestión, que es necesaria y que es justamente el tema de hoy, es el incremento de la inversión tanto extranjera como de la reinversión.

Mire, el motivo de por qué una inversión de este tipo, primero, incrementa los salarios, por ser concretos y claros, incrementa los salarios, incrementa la competitividad de las empresas.
Ese tipo de empresas son más competitivas porque están tomando justamente decisiones de inversión.
Incrementan la calidad de la gestión empresarial, porque tienen más tamaño, porque están normalmente abiertas a otros mercados.
Por tanto, justamente incorporan personal de una mayor cualificación.
Y lo estamos diciendo todos los días, que necesitamos que nuestra gente que sale de las universidades tenga una oportunidad.
Por lo tanto, ésta es una forma de justamente elevar el nivel de estas empresas.

Además, ese tipo de empresas nos permiten aplicar a los modelos de gestión todas las políticas que nos hacen ser realmente competitivos a nivel global.
¿Qué significa?
Prevención de riesgos laborales.
Son las empresas que tienen una mejor implantación de las políticas de prevención de riesgos, de las políticas medioambientales, de las políticas de igualdad, del compliance.
Son empresas que lo llevan de una forma mucho más directa, cualquier cuestión de una gestión empresarial más moderna, más eficaz y más competitiva.

Un ejemplo.
Mire, no hace un mes, en la Cámara de Comercio de Valencia vino una economista del Banco Mundial y nos estuvo, a nivel nacional, a nivel de España, se presentó el doing business África.
Evidentemente lo que se pretende, lo que pretende en este caso poner en valor África, como cualquier otra zona del mundo, es rebajar los tiempos a la hora de poder generar un negocio.
Es algo real, es algo que se puso de manifiesto en esa reunión por parte del Banco Mundial, es una de las claves que tienen para realmente generar riqueza y generar empleo es acortar los tiempos, es el posibilitar que haya un mayor volumen de inversión extranjera.

Estamos en competencia global, estamos en competencia de territorios global, pero estamos -voy a hacer una referencia muy corta-, estamos en Europa, pero estamos en el sur de Europa.
Si analizamos brevemente qué es el sur de Europa, no voy a decir lo malo de cada uno porque no es el sitio, pero solamente diciendo los países, el problema que tiene Turquía, el problema que tiene Grecia, el problema que tiene el sur de Italia porque el norte de Europa decidió estar en el norte de Europa, pero no en el sur de Europa, el problema del norte de África.
Al final, nos queda el espacio mediterráneo y, de éste, en estos momentos la Comunidad Valenciana como un punto real con posibilidades y con oportunidad de invertir y de estar posicionada a nivel desde lo local a lo global.

Y es oportunidad porque tenemos infraestructuras.
Hoy tenemos una noticia en prensa donde el puerto de Valencia ya está cerca de los cinco millones de TEU.
Por tanto, tenemos infraestructuras portuarias, aeroportuarias.
El aeropuerto de Alicante y el de Valencia mueven más de veintiún millones de pasajeros.
Tenemos universidades, no solamente infraestructuras, sino en los medios mentales tenemos cinco universidades públicas, tenemos universidades privadas, tenemos escuelas de negocios, tenemos aquello que hace falta para poder ser un punto de atracción.

Tenemos un portfolio por parte de la conselleria, que creo que debemos de alguna forma mantener, de una forma mucho más activa, para tener una presentación permanente de nuestro territorio, que nos hace en estos momentos, en esta oportunidad, porque estas cosas pasan, pero piensen que todo el mundo está pensando en lo mismo, ¿eh?
, no solamente es una cuestión de aquí.
Por tanto, hay que ser rápidos.
¿Y cómo hay que hacerlo?
Pues hay que hacerlo con agilidad, con rapidez, con transparencia, con equidad.
Esa es la clave.
Para que funcione al final esto tiene que realmente ser equitativo, ser transparente y ser rápido, porque, si no, no funcionaría.
Y la clave está en la coordinación que se tiene que producir entre los departamentos.
Al final, si esa coordinación existe, realmente funcionará.
Pero para eso yo creo que, ya lo he dicho en alguna ocasión, van a hacer falta medios humanos.
Y van a hacer falta medios humanos porque, si no, no va a poderse llevar a cabo o, si no, justamente lo que vamos hacer es retrasar los otros procedimientos que no están dentro de lo que pretende esta ley, que son los de inversiones de más de seiscientos mil euros o de más de diez trabajadores.

Por tanto, creo que es importante que justamente las Cortes o el gobierno tome la decisión de incrementar la dotación de personal para esto.
Y yo traigo como una propuesta que también sea a nivel provincial.
Creo que también es importante que en cada una de las provincias haya una atención a este tipo de inversiones porque necesitamos dinamizar y necesitamos realmente que haya una cercanía a la hora de la toma de decisiones.

Sobre los criterios, yo no voy a entrar en todo en concreto, pero sí que hay cosas que creo que son importantes.
Vamos a ver, no es lo mismo una inversión que se pueda producir en un clúster del automóvil o en un clúster del calzado o de cualquier otro tipo que en una inversión que quiera producir una empresa en el territorio, en el interior, donde a lo mejor todos los criterios que se puedan establecer no sea necesario que se cumplan o no sea necesario que se cumplan al cien al cien, pero sí que es realmente interesante porque las claves, como toda la economía, tiene que ser fijar territorio y fijar personas.

Por tanto, si en un territorio interior, que estamos viendo que es despoblado, hay una posible inversión realmente importante, bueno, pues hay que tener agilidad.
La ley no puede ser algo que realmente sea un corsé que impida justamente en estos territorios que se haga esa… Por lo tanto, hay que tener cuidado con hacer excesivos el número de criterios a la hora de tomar una decisión sobre ello.

Creo que me he pasado ya, pero…

El senyor vicepresident:

No pasa nada, no hay problema.
Puede continuar un poco más.

El senyor Morata Estragués:

Perfecto.
Bueno, acababa ya.

La ley tiene que prever el futuro en todas las actuaciones.
Por lo tanto, tienen que estar muy abiertos los criterios que se establezcan para evitar justamente.
Son muchas las decisiones, muchos los territorios, muchas las necesidades, y no puede verse limitado a un corsé que nos impida en algún momento tomar decisiones.

Solamente quería intervenir con esto.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor Morata.

Passem ara a la fixació de posició dels diferents grups.

Fixarà posició en primer lloc el senyor Woodward, en nom de Ciudadanos.

El senyor Woodward Poch:

Muy buenos días, señor Morata.

Gracias por la exposición.
Me hubiera gustado que hubiera tenido más tiempo para haber desarrollado puntos de lo que es el proyecto de ley.

Desde mi grupo nos gustaría saber qué le parece a usted…, más bien si nos vamos al artículo 2, en proyectos prioritarios de inversión, que no se haga mención, como dentro de los criterios para los proyectos de inversión que se habla, se habla de criterios sociales y medioambientales, y me gustaría saber qué pasa con la I+D+I, que no hace referencia para nada en este proyecto a estos temas, que creo que también es parte fundamental para el desarrollo de esta ley.

Estamos hablando que es necesaria, se ha creado la Agencia Valenciana de Innovación recientemente, y parece que no se le tenga que hacer caso.
Este proyecto de ley viene, digamos, unido todo al tema del Ivace, pero creo que debería tener alguna referencia al tema de que la inversión tenga algo que ver con la I+D+I.
Me imagino que se sobreentiende que lo tiene, pero no estaría de más que apareciera en este proyecto.

También, en el que criterio que vienen…, visto por el CES también y el consell jurídic, los criterios en el punto 2, también en el artículo 2, habla de una serie de criterios y se nos habla de que los criterios a desarrollar serían objetivos de desarrollo sostenible, contenidos de la Agenda 2030 de Naciones Unidas.
Aquí se da pie a que pueda ser cualquier tipo de criterio el que tengamos que tener.

Luego, realmente, una vez que una empresa digamos que es elegida como un proyecto de inversión prioritario, realmente esta ley va a garantizar esa agilidad en los trámites como parece que tiene.
Yo realmente me he leído la ley, tampoco termino de visualizar que vaya a llevarse a cabo, por mucho que se haya preparado una ley para esto.

Y luego me sorprende que este Consell, era una de las prioridades en el 2016, al principio ya se estaba hablando de la Valencian Investment Desk, que más o menos ha desembocado en este proyecto de ley.
Pero ya en el 2016 se ha realizado este proyecto de oficina.
Y me gustaría si sabe si se llevó a cabo, si ha habido algún tipo de evaluación a la misma o ha desembocado al final en este proyecto de ley, para saber si había algún tipo de mejora o no en las empresas que han intentado venir a invertir aquí en la Comunidad Valenciana.

Muchas gracias.
(Veus)

El senyor vicepresident:

Perdón.
Un momentín.
Es que contestará luego a todos juntos.
(Veus)

A ver, un momentín.
Continúa el señor Almería por parte del Grupo Podemos-Podem.
Quan vosté vullga, senyora Almería.

El senyor Almería Serrano:

Moltes gràcies, president.

Bon dia, senyor Morata.

Benvingut una altra vegada a esta que és la seua casa.
Moltes gràcies por la seua compareixença i per la seua informació i les seus manifestacions d'opinió.

Com no podia ser d'altra forma, el nostre grup parlamentari també està d'acord amb vosté en l'oportunitat i necessitat d'este projecte de llei, encara que tenim de manifestar, de bestreta, que, bé, en principi, les suposicions que estos punt d'atenció a la inversió que centralitzen i simplifiquem…, que tindrien de simplificar burocràticament els projectes d'inversió, que hi hauria col·laboració administrativa i que fa referència també a una reducció de terminis en el tràmits, però no exactament en les resolucions…

Vull dir, açò és un conjunt de suposicions que, en principi, entenem tots que deurien contribuir al fi últim, i és l'agilitat en la tramitació dels projectes d'inversió.
Això no sempre és així.
Voldríem la seua opinió sobre això.

Així mateix, hi ha un embolic competencial, perquè en la col·laboració interadministrativa hi haurà legislació bàsica que afectarà decisions que afectaran els projectes d'inversió en la seua tramitació i que no en tots els casos van a ser competència directa de la Generalitat valenciana.
També voldríem la seua opinió en com es podria, digam, contribuir des de l'administració per a agilitzar tots els punts del procediment o dels tràmits que no siguen competència de l'administració autonòmica.

També vosté com a president del consell de cambres de comerç, entenem que pot tindre o pot jugar un paper fonamental a la institució que vosté presidix en l'entramat de la composició dels òrgans, com en este cas, la comissió permanent d'inversions, en la qual, bé, entenem que una entitat com la seua tindria de formar part.

També voldríem la seua opinió sobre la composició d'esta comissió pel que fa, fonamentalment, a la representativitat de les organitzacions empresarials i sindicals.

Estem d'acord amb vosté que tot açò, que en principi és una suposició que contribuiria, si no hi ha una adequada dotació de recursos humans per a l'estructura de l'Ivace, que ja ací en estes comissions i en, digam, la dinàmica parlamentària sempre mos diuen que ja és una estructura saturada de per sí.
Aleshores, si una estructura saturada l'anem a carregar en una tasca de coordinació intensiva i d'agilització de procediments administratius, doncs entenem que és una…, organitzativament, és un despropòsit.
És a dir, açò necessitarà, òbviament, una ampliació de l'estructura de l'Ivace.

També ens agradaria que ens donara la seua opinió sobre la priorització dels projectes d'inversió, un aspecte clau en este projecte de llei i, sobretot, sobre, digam, en principi, la idea que en absència de la comissió permanent d'inversions i sense termini per a la constitució d'esta comissió, que ens pareix que, des del nostre punt de vista, deuria ser el primeret que tindria de fer-se i tindria de contemplar-se en el projecte de llei, constituir la comissió permanent d'inversions el més prompte possible i que fóra esta comissió permanent d'inversions la que ja determinara quins haurien de ser els criteris socials i ambientals, i probablement d'altre tipus…

Perquè estem d'acord amb el company de Ciudadanos que caldria contemplar entre les prioritats també altres criteris obvis, com podria ser la viabilitat del mateix projecte d'inversió, és a dir, el respecte a la normativa, sobretot, de tipus autonòmic o local les que facen referència a la seua implantació.
I també, i aspectes importantíssims, per a la competitivitat, com pogueren ser aspectes d'investigació, desenvolupament i innovació.
Totalment d'acord amb el company de Ciudadanos.

I, per últim ja, que no me queda més temps, és sobre els requisits d'inversió i d'ocupació, contemplats en l'article 2, que suposen la generació de deu o més llocs de treball en contracte indefinit o que impliquen la realització d'una inversió en actius de més de sis-cents mil euros, ¿quina és la seua opinió?
¿Li pareixen correctes, caldria canviar-los?

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor Almería.

Continuem fixant posició.
Per part ara del Grup Compromís, la senyora Teresa García.
Quan vullga.

La senyora García Muñoz:

Moltes gràcies, senyor president.

Moltes gràcies, senyor Morata, per la seua compareixença ací hui.

L'hem convocat…, o sol·licitàrem la participació de la cambra dintre de la tramitació d'aquesta llei, perquè entenem que la cambra de comerç, digam, des del seu àmbit, és un col·laborador necessari de, digam, tot allò que puga adreçar a l'administració pública per tal de l'atracció de les inversions i per tal de desenvolupar una administració més eficient de cara al sector privat, que és un poc el que se busca.

Aquesta llei entenem que plasma, digam, els objectius que ha de tindre tota l'administració de col·laborar i d'acompanyar aquells projectes o aquelles inversions que puguen generar un major benestar i millorar tants els criteris ambientals com els socials, com els d'innovació que podrien ser, dintre de la mateixa…, de la instal·lació d'eixes inversions, la materialització d'eixa inversió en, efectivament, activitat productiva.

M'agradaria preguntar-li si el criteri de 600.
000 euros i deu treballadors el considera un criteri operatiu o el considera un criteri que deuria ampliar-se o reduir-se o vertebrar-se d'alguna manera distinta per tal d'obtindre eixe potencial a la finestra única i una resposta ràpida a la captació d'inversions.

Nosaltres, en l'Ajuntament de Sagunt…, jo he tingut activitat com a regidora en l'Ajuntament de Sagunt fins fa poquet i sí que és cert que hem intentat posar en marxa un punt d'atenció d'inversions, està treballant-se en eixe tema.
I sí que s'ha aconseguit un poc el que busca aquesta llei amb la priorització i amb la coordinació de tots els departaments implicats.

S'ha pogut fer en un Ajuntament com Sagunt perquè és una ciutat de més de cinquanta mil habitants, les poblacions grans del País Valencià poden afrontar estos reptes, però també volem saber de quina manera podríem ajudar des de l'administració, en este cas, autonòmica, a aquelles poblacions que no tenen eixe nivell de població i que no poden conjuntar, digam, els seus departaments ni les diferents administracions per tal de rebre eixe tipus d'inversió.

Quant a la reducció dels temps de tramitació, sí que volem deixar clar que no es tracta d'afavorir amb la legislació a les inversions que queden triades, sinó d'organitzar, digam, tots els tràmits legislatius que fan falta perquè una empresa s'instal·le, de tal manera que l'administració done la resposta més ràpida possible.

Es tracta més…, i per això és necessari…, compartisc amb vosté el diagnòstic que és necessari el personal de reforç per tal de poder dur esta activitat d'organització, perquè moltes vegades l'administració pública treballa d'una forma, digam, estanca, uns departaments amb els altres, i més amb altres administracions.
I fa falta eixa figura de coordinació que se té d'establir…, que establix necessàriament la llei en la comissió, però també amb el personal suficient per a poder, digam, aconseguir esta reducció de terminis.

I sí que ens agradaria també que ens comentara si en eixa coordinació…, perquè al final es tracta de fer una resposta ràpida i coordinada, quin paper pot jugar la cambra de comerç, perquè eixa coordinació se té de dur a terme a nivell de les administracions implicades en la tramitació d'un projecte, però eixa coordinació també se té de la mà del mateix inversos i de la mà d'aquells agents que puguen ajudar a l'inversor a arribar al nostre territori.

Ens agradaria un poc que ens adreçara sobre aquestos criteris.

També que comentara si considera els criteris socials, ambiental, un poc que determinen la priorització d'eixa inversió, i un poc que…, que no tinga inconvenient en esplaiar-se en les seus aportacions, perquè, efectivament, ens servixen…, l'opinió dels experts, en la fase de participació, servix molt als grups polítics després per a fonamentar els possibles complements i les possibles esmenes a la llei.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora García.

Continuem.
Fixa posició ara la senyora Noelia Hernández, per part del Grup Socialista.
Quan vosté vullga.

La senyora Hernández Sánchez:

Muchas gracias, señor presidente.

Muchas gracias, señor Morata, por su intervención.

Creo que su presencia aquí nos puede dar mucha información respecto a qué sería deseable que tuviera esta ley, basada en su experiencia al frente de las cámaras de comercio.

Creo que todos debemos saber…, bueno, descontando el hecho de que la incertidumbre y la inseguridad jurídica son un enemigo de la inversión, de la atracción de inversiones y que eso se está solventando en la Comunidad Valenciana -creo que gozamos de una mejor situación que hace unos años-, y teniendo en cuenta que debemos…, estamos compitiendo en un entorno global donde la mayoría de las regiones, no solo de España sino de otros países europeos, luchan por atraer la inversión productiva desde hace muchos años con este tipo de infraestructuras que ayudan a los inversores y ofrecen todo tipo de incentivos -desde fiscales, laborales, a burocráticos, ubicación, etcétera-, creo que es muy necesario que tengamos una herramienta como esta que funcione bien, porque creo que debemos recordar que la oficina de atracción de inversiones del Ivace ya funciona desde hace unos años con pobres resultados.

Basado en esto, quisiera…, y basado en su experiencia como he dicho, si nos podría dar su opinión respecto a la eficacia que han tenido las experiencias emprendidas hasta ahora, para no volver a repetir errores una vez que la oficina que funcionaba hasta ahora, otra, por ejemplo, sería las ATE, que se crearon con esa intención de intentar agilizar y luego no consiguieron agilizar nada.
Y creo que es muy importante que no volvamos a caer en los mismos errores y que evitemos…, que aprovechemos esa experiencia que ya tenemos.

También, respeto a los requisitos, me ha parecido muy interesante cuando ha hablado de la flexibilidad y de la diferenciación que hay que hacer por territorios, porque creo que a veces se nos olvida que las leyes son para toda la Comunidad Valenciana y que hay muchas diferencias entre unos territorios y otros, incluso entre unas provincias y otras, entre los sectores que pueden atraer…

Desde su punto de vista, ¿cuáles serían los requisitos mínimos exigibles o aconsejables para estas empresas que estarían atendidas por el punto de atracción de inversiones, entre esos que se citan en la ley que se deberán incluir en una reglamentación posterior?
, sobre todo teniendo en cuenta… Yo creo que lo deseable es que, como usted ha dicho, que se atraigan proyectos que den productividad, o sea, que aumenten la productividad, que aumenten los salarios y que no nuestro principal foco de atracción sean los salarios bajos.
Creo que debemos descartar ese tipo, ese tipo de inversiones e ir hacia otro tipo de inversiones.

O, por ejemplo, cuando usted hablaba de la prevención de riesgos, es curioso porque estamos rodeados por Portugal y Francia, que son países mucho más exigentes en prevención de riesgos laborales.
Y yo creo que ese tipo de cuestiones deberían tenerse en cuenta para atraer un tipo de proyecto u otro.

También me ha parecido muy interesante cuando ha hablado de la descentralización provincial, porque es cierto que no tiene nada que ver los sectores productivos de las tres provincias ni las infraestructuras de las tres provincias.
¿Qué fórmulas o qué medidas podría proponer usted para que aumente la dotación de recursos humanos, como ha dicho?
, que creo que también es fundamental que dediquemos los recursos humanos que se necesita esto.
Y para manejar esta descentralización provincial y esta coordinación con agentes, que probablemente son los que van a recibir o saber de alguna empresa que esté interesada en invertir antes quizá que La Generalitat, porque en el caso de las cámaras, supongo que ustedes también tendrán contacto, se acercarán otro tipo de agentes quizá antes que La Generalitat.

Y después, cuando usted ha hablado de la reinversión, no sé exactamente a qué se refería, porque a mí esto me parece curioso.
Cuando hablamos de producción productiva, no solo se habla… Cuando se dan cifras de inversión productiva, no solo se habla de nuevas infraestructuras productivas.
Por ejemplo, la compra de…, pues de Keraben, el año pasado, está dentro de la inversión productiva, aunque no genere una nueva infraestructura ni se generen empleo.
¿Se refería usted a esto con la reinversión?

Por mi parte, nada más.
Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Pasamos ahora a fijar posición por parte del Grupo Popular, y con ello acabamos con la intervención de los grupos parlamentarios, como siempre, por un tiempo máximo de cuatro minutos.
Señor Víctor Soler, cuando usted quiera.

El senyor Soler Beneyto:

Gracias, presidente.

Y muchas gracias, señor Morata, por su explicación hoy aquí.
Yo creo que nos ha ayudado un poco más a entender cuál es el camino que debe tomar esta ley y qué cuestiones o qué aspectos podemos aportar desde los grupos parlamentarios para mejorarla, porque creo que hace falta mejorarla.

Yo creo que hace falta una sustancial mejora de una cuestión en la que todos podemos estar de acuerdo, que es en la capacidad que tiene la administración pública valenciana de ser foco referente de la creación de inversores del extranjero, y que puedan ayudar a vertebrar económica y socialmente mejor nuestra tierra.

Pero evidentemente eso hay que hacerlo bien.
Lo digo porque es curioso que este proyecto legislativo se vendiera como urgente en el año 2016 y llegue precisamente ahora.
Yo creo que esa urgencia tendría que haberse plasmado mucho antes.

En todo caso, y haciéndome un poco eco también de lo que han comentado el resto de compañeros que ya han realizado preguntas que yo creo muy interesantes, sí que me gustaría insistir en algunas cuestiones.
De la lectura del proyecto de ley sí que hay determinados aspectos que particularmente llaman la atención a mi grupo.

Habla en cierta medida en la exposición de motivos la ley de los costes improductivos que tienen las empresas con la administración.
Creo que es un tema que hay que abordar, que es complejo, pero que es necesario y que a ustedes, los empresarios, les supone mucho tiempo y dinero perdido.

Me gustaría si pudiera detallar qué problemas o qué costes improductivos son los que el sector empresarial y comercial tiene con la administración.

De la exposición de motivos y el articulado, hay una cuestión a la que no han hecho referencia mis predecesores, pero creo que es muy interesante, que son las cláusulas sociales.
Concretamente dice que las cláusulas sociales se interpretarán como criterio de admisión a la hora de tramitar las solicitudes de las empresas que pretendan beneficiarse de la gestión del punto de atención a la inversión.

Esto, junto a los criterios, los dos criterios, tanto los diez puestos de trabajo como la inversión de 600.
000 euros es al final lo que determinará que se califica como inversión aceptada o no aceptada.
Esto queda, a nuestro entender, muy ambiguo, queda muy abierto.
¿Qué se interpretará por criterios sociales?

Sí que es cierto que el articulado habla de criterios medioambientales, de criterios sociales.
Pero, conocidas determinadas actuaciones del actual Consell en los últimos años, entendemos que esto puede quedar muy al albur de la administración de turno, del político de turno, del conseller de turno.

Y entendemos que la ley debe dar sobre todo seguridad jurídica, para saber exactamente qué criterios son los que van a establecer qué inversión va a ser aceptada y qué inversión no va a ser aceptada.
Nosotros creemos, y es nuestro punto de partida, que cualquier inversión que genere economía y trabajo debe ser bienvenida y trabajada por parte de la administración autonómica.

Habla también la ley de que se va a fomentar esa inversión, pero entendemos, y nos gustaría preguntar su criterio, si no cree que pueden quedar desprotegidos los sectores tradicionales valencianos.
Porque sí que hace mucha referencia a la inversión y a la captación de inversiones foráneas.

Pero creemos que no se hace ningún tipo de referencia a los sectores productivos tradicionales de la Comunidad Valenciana, que son los que han sostenido esta comunidad en los últimos años de crisis económica.

También me gustaría que, si tuviera a bien, comentara qué le parece si es suficiente, si es mucho, si es poco, sobre el período de cinco años que marca la ley para el mantenimiento de las medidas para justificar el valor añadido de la inversión.
Es decir, marca cinco años para que esas medidas se puedan mantener.

¿Usted cree que los cinco años son muchos, son pocos, es un plazo de tiempo suficiente como para exigir a esas empresas que mantengan esas medidas?

Bueno, ya han hablado mis compañeros sobre los requisitos del 2.
3, la creación de los diez puestos de trabajo y la inversión de 600.
000 euros.
Especialmente, me gustaría que hiciera referencia a la inversión de los 600.
000 euros, si cree que es suficiente o no.

Lo digo porque hemos podido comparar con otras comunidades autónomas y hemos visto que hay diferencias en materia de inversión.
A lo mejor, 600.
000 euros para un determinado sector es mucho, y para otro es poco.
Y creo muy acertada esa reflexión respecto a la posible diferenciación entre inversiones de distintos sectores, pero también inversiones respecto a interior o a la costa, que se pueden mantener muchas diferencias de criterio.

Respecto a la comisión permanente de inversiones, ¿cree que la composición es la que toca?
Porque nosotros sí creemos que puede haber mucha administración pública, mucha administración pero poca empresa.
A lo mejor puede echar en falta alguien en esa comisión permanente de inversiones, que es la que va a tener el poder, digamos, real, una vez se apruebe esta ley.

El senyor vicepresident:

Vaya concluyendo, por favor.

El senyor Soler Beneyto:

Y ya por finalizar, sí que nos gustaría, si tiene tiempo, que creo que es poco, qué papel jugarán las cámaras de comercio, cuando tienen solicitudes de inversión extranjeras para invertir en la Comunidad Valenciana.
Digamos, qué protocolo o qué actuaciones siguen para poder hacer que eso sea un éxito.

Muchas gracias y disculpen…

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señor Soler.

Si les parece a sus señorías, pese a que el reglamento establece cuatro minutos para que el señor Morata pueda contestar, me parece absolutamente imposible que pueda contestar ni tan solo a uno de ustedes.

Por lo tanto, si a ustedes les parece bien y como estamos en un proceso de participación pública y lo que interesa es escuchar al compareciente, vamos a poner aquí cuatro minutos, pero que el señor Morata se tome el tiempo que considere necesario para poder contestar a todos y que todas las cuestiones queden debidamente explicadas y que aprovechemos su presencia hoy aquí para sacar el máximo rendimiento.

Si nadie tiene ningún inconveniente, lo haremos así.
¿De acuerdo?
Muy bien.
Pues, señor Morata, cuando usted quiera.

El senyor Morata Estragués:

Muy bien, muchas gracias.
Intenso, eh, intenso, pero bien.
Intentemos simplificar lo máximo posible.

Bien, en primer lugar, la clave un poco sería tangencial a la coordinación.
Lo que se pretende es rebajar para unas inversiones en concreto la tramitación al 50% en el tiempo.
Esa es una de las claves fundamentales del proyecto, que no se nos escape algo que se podía quedar aquí.

I+D+I.
La definición de I+D+I es muy complicada.
Si estamos hablando de generar una granja de cualquier tipo de ave en el interior de la comunidad, pues a lo mejor no tiene mucha I+D+I.
Pero si en una zona fija, no diez, sino treinta, cuarenta o ciento y pico puestos de trabajo, como está pasando, pues yo creo que…

Por eso, lo de los criterios, ojo con los criterios, porque puede ser que nos limiten mucho cierto tiempo de inversiones.
Porque hay especificidad y hay interés en un momento dado justamente por eso, porque la clave es crear riqueza, pero sobre todo fijar población y territorio, y más lo que estamos viendo de la desertización demográfica que está sucediendo.

Por lo tanto, yo ahí iría con mucho cuidado.
Respecto a las experiencias que ha habido, si yo no recuerdo mal yo creo que la primera organización que se montó de apoyo fue a partir de la cámara en los años ochenta, no sé si se llama ahora Procova, bueno, no me acuerdo, algo histórico.

De ahí, luego se generó el Ivex y luego el Ivace y luego estamos aquí.
Por lo tanto, es verdad que se ha hablado muchísimo sobre la atracción de inversión, pero yo de verdad que para mí es una satisfacción ver a todos los grupos que están de acuerdo en que exista esta ley.
Una cosa es que haya diferencias lógicas, pero creo que es importantísimo que todo el mundo esté de acuerdo en poner el foco en que esto es necesario y es una oportunidad.

Bien, yo creo que hay cosas que vuelven a estar en la coordinación, pero cosas que será el reglamento el que tenga que desarrollar, que no es la ley, y que yo creo que habrá muchos de los temas que el reglamento será el que tendrá que llevar de verdad cuál es ese desarrollo de ley, que para eso está.

La priorización.
Justamente lo que se intenta, como he dicho antes, que sea transparente, que sea equitativa.
Yo creo que tiene que estar muy claro para que no exista una priorización sobre algo que no tiene que ser.
Que la ley, y justamente para eso se intenta, imagino, que haya una ley, para que quede muy separado, y que lo que haya que hacerse, se hace, y no se priorice una cosa sobre la otra, sino que realmente esté, y justamente el pedir más recursos es para evitar que aquellas inversiones menores se vean justamente retrasadas, porque ahora nos vamos a dedicar a esto.
No.
Nos tenemos que dedicar a todo y no tenemos que retrasarlo.

Los 600.
000 euros.
Bueno, es el límite que pone la Unión Europea para los incentivos de desarrollo regional.
Bien o mal, yo creo que, como pone Â«y/oÂ», pues si uno crea diez puestos de trabajo está bien, aunque a lo mejor la inversión sea menor, pero tendrá que ver mucho con la disposición.
Creo que no es un mal diseño el Â«y/oÂ», no solamente el y.

Vamos a ver.
Me dejo lo de las cámaras para el final, porque es algo general que habéis comentado, y así, lo que es el posicionamiento de las cámaras a nivel general.

Experiencias.
Bueno, experiencias de estas yo creo que… Antes se ha dicho: Â«Hay cierto tipos de incentivos que no dependen del gobierno valenciano.
Â» Es real.
Tuvimos la experiencia de Irlanda, donde fue una decisión del gobierno irlandés, que lo que hizo fue bajar los impuestos sobre sociedades, y de pronto vimos que se fueron un montón de empresas allí.
No depende de nosotros.

Tenemos experiencias en Israel para los temas justamente de nuevas tecnologías.
Tenemos experiencias en Estonia.
O sea, que sí que hay experiencias positivas.
De hecho, lo peor que puede pasar aquí no es que se retrase nada, es que se quede como está y que la ley no funcionara.
Por eso, la importancia de que la coordinación sea efectiva y sea real.

Por eso, la importancia de que en esa comisión de verdad sí que haya representantes del mundo empresarial que estén en las cámaras, que estén en las organizaciones empresariales, porque tiene que haber un criterio desde el punto de vista empresarial, que es el que al final tiene que tomar la decisión de invertir o no invertir y hacer apetecible el invertir en la Comunidad Valenciana.

¿Qué otras cosas se pueden hacer?
Pues yo creo que tenemos que aprovechar todo lo que estamos haciendo.
Tenemos que hacer una propuesta que yo puedo lanzar desde aquí, desde el mundo de las cámaras o desde el mundo de la colaboración.
Como se ha dicho, la necesidad de las cámaras como corporación de derecho público somos órgano consultivo, pero también somos colaboradores con la administración, y creo que es un ejemplo claro.

Entonces, la presentación de lo que es esta ley, la presentación de nuestro territorio nosotros lo hacemos todas las semanas.
La semana pasada tuvimos al embajador de España en Estados Unidos.
Pero ayer estuve con el embajador ruso por la noche.
Y es todas las semanas.

¿Qué podemos hacer?
Pues hay que hacer… Se llama la palabra el road show, llamémosle como queramos, pero hay que ir… ¿A qué embajadas?
Pues a aquellas que nos pueden ayudar, o a aquellos despachos desde el ámbito privado, que también es una forma de entrar.
Tengo que hablar desde el ámbito de empresa puro y duro.

Pero si son los despachos los que nos ayudan a traer inversión, pues tendremos que poner en conocimiento.
Y es una labor de las cámaras de comercio que podemos hacer perfectamente.
Tener ese conocimiento de la ley, esos instrumentos que tiene para… Y aquí sí que entraré yo en cuál es la función de la cámara.

La función de la cámara es informar a las empresas que tengan interés.
La cámara tiene una red de 14.
000 cámaras en todo el mundo.
Cuando Sudán del Sur se creó, que ha sido el último país que se ha generado, lo primero que hizo fue crear una cámara de comercio.
¿Por qué?
Pues porque tienen que hacer un aeropuerto y porque tienen que crear un sistema económico que funcionara.

Por lo tanto, tenemos una red global en la cual nosotros ponemos a disposición de la comunidad y de las empresas para informar.
Pero también tenemos otra obligación, que es la de formar.
Tenemos que formar también a todos para justamente que se entienda qué es esta ley.
Porque no solamente viene para el extranjero.

Me estoy saltando de una cosa a otra, pero intento contestar a todo el mundo.
Hay veces que una… La reinversión, el que una fábrica valenciana de un sector tradicional tome la decisión de ampliar, eso es una inversión.
Ojo, y hay veces que va a ser una parte inmobiliaria.
Porque si ya no cabe en la fábrica, tendrá que hacer una fábrica nueva.
O tendrá que comprar las dos naves de al lado, o comprar el terreno.
El inmobiliario no es malo per se, si es productivo.
Lo que sí que no es, es comprar acciones.
Eso no es una inversión productiva.
El cambio de titularidad de un negocio no tiene nada que ver con una inversión de incremento.
Uno puede comprar acciones, pero luego puede hacer una inversión para incrementar la producción.

Yo creo que esto va dirigido justamente al incremento de la parte productiva.
Por lo tanto, por supuesto que tienen que estar los sectores tradicionales y justamente en ellos tiene que haber una definición, por eso, que no sea excesivamente estricta de que el hacer una nave no es malo porque sea una nave, si va justamente al hecho que va dirigido a la actividad industrial.

Y yo creo que eso es algo que tenemos que quitar el demonio de que todo lo que se construye es malo, porque no es así.

Bien, ¿qué más podemos hacer desde las cámaras?
Bueno, la colaboración en este caso con el Ivace, que ya lo está siendo, mucho más estrecha.
Podemos ser un punto de atención, podemos ayudar justamente a que todos aquellos que entran, que (inintel·ligible) … nosotros tener esa información, dirigirlos de forma que exista realmente esa colaboración.

Lo estamos haciendo.
Pero creo que hay posibilidades de hacerlo de una forma mucho más intensa.
Y por eso digo en la parte provincial, y estoy de acuerdo con alguno de los que han intervenido, porque es verdad que tenemos la suerte de tener un modelo donde existe un clúster de la cerámica en Castellón, un clúster del automóvil en Almussafes o en la zona de Valencia, un clúster del calzado…

Tenemos diferentes clústeres que nos dan… Eso es una riqueza que tenemos que no tienen otros territorios.
Por lo tanto, la especialización, sí que las cámaras de comercio en este caso la tienen, y creo que también tenemos que tener esos vínculos de entrada.
Pero, para eso -vuelvo a incidir- hacen falta medios.

Bien, costos de oportunidad.
Bueno, los costos de oportunidad nosotros lo definimos…, son aquellos que sin gastarnos un duro podemos resolver problemas, ¿eh?
Existen, claro que… Existen en la empresa privada y tenemos todos los días que solventarlos y existen en lo público.
Y, por ejemplo, los tiempos de contestación es un coste de oportunidad.

Entonces, justamente lo que tenemos que intentar es agilizar cualquier tema, simplificarlo, siendo muy transparentes, evitar cualquier conflicto que se pueda producir.
Por lo tanto, claro que tenemos que definir costos de oportunidad y cómo podemos rebajarlos.
Creo que esa es… Aparte es una mejora continua del sistema.

El sector de (inintel·ligible) … ha dicho, lo de la composición de la comisión creo que sí que tiene que haber una parte importante empresarial.
Creo que la sensibilidad del mundo empresarial… La sensibilidad… Los negocios cambian, la percepción o lo que era la economía en sí hace veinte años… Esto es una ley que se pretende que tenga continuidad en el tiempo y que sea eficaz durante muchos años.

Por tanto, tiene que haber esa sensibilidad en la comisión que permita que vayan evolucionando esos criterios que se tienen que incorporar, tanto como dice la ley, con la sensibilidad de lo que está sucediendo en cada momento.
Si en el nuevo modelo económico que está surgiendo a nivel global van a exigirse una serie de condicionamientos en el tema de empresa, pues tendrá que recogerse de alguna forma, porque esto ha variado de…

Hemos pasado de un trabajo muy manual a un trabajo tecnológico pero… Esa sensibilidad la tiene el empresario y sobre todo el que tiene que invertir que es el que va a poner su dinero.
Por lo tanto, es necesario que esa sensibilidad esté en la comisión.

Como he dicho antes, los criterios para mí sobre todo tienen que ser fijar población y generar economía.
Yo ya no quiero poner más apellidos a los criterios, pero la clave está…, territorio, fijar territorio, fijar territorio.
Por tanto, fijar población y crear economía.
O sea, esa es la clave, porque este tipo de inversión siempre nos va a traer lo que he dicho al principio, competitividad, nos va a traer incrementos y exportaciones, porque en sí este tipo de inversiones lo lleva.

Bien, luego hay mucho de lo que estamos hablando que ya lo contempla la ley.
Cuando hablamos de los temas medioambientales ya la ley obliga a muchos de los temas.
O sea, la ley en sí…, volver a remarcar sobre lo que ya dice la ley, hay veces que puede ser complicado porque lo que nos hace es poner muchas… O sea, todo lo que ya la ley diga, ya lo dice.
Entonces, hay que ir con cuidado en ese aspecto.

No sé si he contestado a todo el mundo, si hay alguna cosa que queda pendiente.
Pero, de alguna forma, mi impresión personal y de las cinco cámaras es que es necesario, que es oportuno y que tiene que ser rápido.
¿Por qué?
Pues porque estamos viendo que los cambios económicos a nivel global están sufriendo una velocidad de vértigo.
Estamos viviendo pero, de un día para otro, otra vez momentos de proteccionismo.

Y no me refiero solamente al tema de Trump, me refiero a lo que nos ha pasado con Argelia, que el año pasado nos destrozó las exportaciones sobre todo al sector azulejo; nos está pasando con el África subsahariana que, de alguna forma lógica, pero impiden la exportación de lo que son las maderas sin que haya una segunda transformación, que lo hizo Indonesia en su momento.

Por tanto, se está produciendo… El mundo está cambiando a una velocidad de vértigo y no somos el centro del mundo y queremos ser el centro del Mediterráneo.
Yo creo que es una oportunidad que tenemos de liderazgo de verdad.
Y lo digo a todos vosotros, a los representantes de todos los ciudadanos valencianos, hay una gran oportunidad de generar riqueza y generar… De verdad, tenemos el conocimiento, tenemos la gente, tenemos la oportunidad y estamos en un sitio privilegiado.

Y aunque pidamos muchas inversiones que nos hacen falta, ya tenemos muchas inversiones comparado con otros espacios.
Y la gran diferencia, hay zonas en el Mediterráneo que han decidido mirar hacia el norte de Europa, y nosotros no.
Creemos en el Mediterráneo, tenemos que hacer políticas de apoyo al norte de África, tenemos que hacer políticas de apoyo…, porque esto es el sur de Europa.

Si somos capaces de entenderlo y somos ágiles a la hora de tomar decisiones, lideraremos.
Y liderar significa ser un lugar muy bien visto para las decisiones económicas muy lejanas, pero que tienen que posicionarse en Europa.
Como punta de lanza para Europa por el mercado CEE, pero también como punta de lanza para África, que va a ser un continente…

El otro día, en la exposición que hizo la economista del Banco Mundial, nos hablaba que Nigeria…, hablaban que en veinte años va a tener 900 millones de habitantes.
Vamos a ver, hablar del futuro es fácil, pero es una realidad.
Y Alicante de Orán está a cien quilómetros más cerca que de Madrid.
Ese posicionamiento que nosotros podemos hacer desde aquí es una oportunidad que tenemos.

Os agradezco de verdad… No sé si os he contestado a todos.
Si hay posibilidad de volver a contestar, no lo sé.
Pero, por supuesto, me tenéis a vuestra disposición para lo que queráis.

El senyor vicepresident:

Muchísimas gracias, señor Morata.

En primer lugar, por la exposición tan ágil y tan clara que yo creo que eso nos va a venir bien a todos.
Y en segundo lugar, pues por venir siempre que se solicita su presencia como presidente del consejo de cámaras a estas Cortes Valencianas.

Si les parece bien, suspendemos… Bueno, si les parece bien no, vamos a tener que suspender para despedir al señor Morata y dar la bienvenida al señor secretario autonómico de la Agencia Valenciana de Turismo, para su comparecencia.

Gracias.

Suspendemos por cinco minutos.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

Compareixença del secretari autonòmic de l'Agència Valenciana de Turisme, senyor Francesc Colomer Sánchez, per a informar sobre la participació de la Comunitat Valenciana en la Fira Internacional del Turisme 2018, i realitzar un balanç de la presència de la comunitat, sol·licitada pel Grup Parlamentari Ciudadanos (RE número 90.
760), a la qual s'acumula la sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís (RE número 92.
242)

El senyor vicepresident:

Reprenem la comissió amb la compareixença del secretari autonòmic de l'Agència Valenciana de Turisme per a informar sobre la participació de la Comunitat Valenciana en la Fira Internacional de Turisme, Fitur 2018, i realitzar un balanç de la presidència de la comunitat en aquesta, sol·licitada, en primer lloc, pel Grup Parlamentari Ciutadans.
I a esta sol·licitud de compareixença s'acumula una altra per part del Grup Parlamentari Compromís.

Per a substanciar esta compareixença tenim entre nosaltres al secretari autonòmic de l'agència valenciana, al qual li donem la paraula perquè diga el que considere oportú.

El senyor secretari autonòmic de l'Agència Valenciana de Turisme:

Moltíssimes gràcies, senyor president.

Senyories, un honor comparéixer per a donar compte del que han demanat els grups Ciutadans i Compromís, i per a tot allò que vullguen saber i puguem ser útils abastint d'informació el que consideren.

Saben que l'edició de Fitur enguany ha sigut la 37, edició de Fitur que se celebra -les dades tècniques les coneixen-, va ser del 17 al 21 de gener; els tres primers dies presenten un caràcter professional estrictament i, després, el cap de setmana ha estat destinat al públic en general.

La primera consideració que els vullc fer és que Fitur, certament, és tot un símbol en les últimes dècades però, i teòricament com se celebra en el mes de gener pot donar la impressió que és la primera gran acció, certament és la primera gran acció d'envergadura que es fa en el calendari, en el marc operatiu de tota l'anualitat, però abans ja vàrem estar a Escandinàvia i a Holanda fent diverses accions.

N'hi ha 50 fires promocionals programades, generalistes, de caràcter especialitzat, sectorial, per producte; 181 accions del pla operatiu amb Turespaña, de caràcter internacional; 42 accions i projectes de màrqueting, comàrqueting amb les línies de col·laboració, les aliances que tenim en el sector de la Comunitat Valenciana.
Per tant, parlem de l'ordre d'unes tres-centes accions, més l'estratègia de màrqueting digital que hem activat en l'anualitat passada i que té tota la projecció per al 2018.

Jo vullc emmarcar especialment Fitur en este context per dotar-la de la coherència; tot obeïx a una estratègia compartida amb el sector i amb el que és la campanya promocional Â«Mediterráneo en vivoÂ».

Per tant, parlant estrictament de Fitur, però entenc jo que no es pot deslligar, ¿no?
, Fitur és la gran operació per a mostrar credencials, potser per a tot l'any, és una de les fires generalistes més importants del món i no cal perdre de vista, malgrat el que puguem parlar de Fitur, de tot el context i tota l'estratègia anual.

En la fira estan presents majoristes, touroperadors, agències de viatge, companyies de transport, hostaleria, hoteleria, infraestructures, oci i cultura, empreses de serveis, mitjans de comunicació, molts organismes oficials de promoció turística espanyols i estrangers, associacions de professionals, etcètera.

La fira enguany ha crescut, la fira consolida la posició de primer gran fòrum de l'agenda de negoci de la indústria mundial del turisme, un creixement del 6% de participants i el 9% en assistència a professionals en la participació internacional.

L'Agència Valenciana de Turisme.
.
.
, els donaré dades -diguem- empíriques, després també parlaré un poc de la mateixa arquitectura de l'estand i de l'espai perquè ja en l'arquitectura i en la forma està un poc l'esperit i els objectius, i també òbviament els continguts i tot allò que vullguen saber.

L'agència ha presentat 300 espais en el territori valencià -diríem-, Comunitat Valenciana, 300 espais diferenciats.
L'estand principal amb un total de 1.
799 metres quadrats, ubicat en el pavelló 7, i en l'espai han participat com a coexpositors les sis marques que hem coordinat: empreses, clubs de producte, associacions i federacions de la comunitat.
Tot ha sigut assumit per l'Agència Valenciana de Turisme en este cicle democràtic, per dir-ho d'esta manera.
L'agència entén que presta un servei lliurant de la despesa el conjunt de les marques, de tal forma que assumim nosaltres la contractació i el pagament de tot l'espai i l'estructura.

Per tercer any consecutiu, la Comunitat Valenciana ha participat en Fitur Gay LGTB, en el pavelló 3, amb un espai de 36 metres quadrats.
La Comunitat Valenciana ha participat per primera vegada perquè -diguem- és una novetat d'Ifema, de Fitur, en Fitur Festivals, ubicat també en el pavelló 3, amb un disseny de 36 metres quadrats.
La presència de l'Invattur, que són les empreses iniciatives de base tecnològica més avançada, dins del mateix estand de la Comunitat Valenciana (soroll de papers) en el pavelló número 7.

Els elements principals que van definir l'arquitectura de l'estand són les estructures retroalimentades a doble cara que rodegen i abracen la superfície expositiva buscant el símil de l'acolliment que mostra la Comunitat Valenciana al turisme i reflex dels valors de la convivència.
Un poc eixe és el sentit, ¿no?
, la retòrica, per dir-ho així, de la mateixa arquitectura, que genera una envolupant de grans dimensions en un entorn mediterrani que pretén transmetre al públic la sensació d'acollida.

Bé, n'hi ha més detalls tècnics que jo, si em permeten, m'estalviaré.
Si volen, després, faré la descripció (soroll d'un telèfon mòbil), disculpen.

L'estand per estes característiques, pels continguts, etcètera, va guanyar el premi del millor estand de Fitur 2018 dintre de la categoria de comunitats autònomes, i així ho va reconéixer la fira i les autoritats d'Ifema.

El repartiment de les marques, dels metres quadrats, tot el que vullguen saber, per no fer-ho molt llarg, són dades tècniques.
(Soroll de papers) Si volen, en les següents, subsegüents intervencions em puc esplaiar en eixa qüestió.

Els espais comuns de l'estand, l'Agència Valencia de Turisme va actuar -com dic- com a coordinadora de la participació dels diversos expositors en la zona expositiva de producte; en la zona d'empreses; en el punt d'informació; en tot el suport logístic; en la plaça central, en el que són els espais dedicats al producte de gastronomia, el show cooking, zona de tasts, etcètera; les cabines per a la premsa; les sales de premsa, quan tenen una dinàmica frenètica; presentació de tots els actors que ho van agendar d'esta manera; l'espai singular de festes; i, en l'àmbit del producte, jo vullc destacar que enguany hem continuat aprofundint la línia d'emfatitzar el producte, el món de l'empresa, i la professionalització del sector i de la proposta com a gran leitmotiv i raó de ser de la nostra estada i presència en esta fira i en totes les que vindran i han anat succeint-se ja.

Els productes destacats van ser els següents, aglutinats en base a quatre eixos transversals, crec que nuclegen -diguem- el conjunt de l'experiència turística: mediterrani rural, mediterrani urbà-cultural, gastronòmic i esportiu.

En esta zona van estar representades 140 empreses, per a mi són les dades més significatives de Fitur (soroll de papers), i aquí està tota la relació d'empreses nucleades o organitzades al voltant dels diversos productes, mediterrani rural, urbà-cultural -que els he dit-, esportiu i gastronòmic.

Va haver-hi també una altra zona diferenciada per a empreses turístiques amb una retolació singularitzada, amb tota la infraestructura i la logística per a poder fer negocis, reunions, wifi, etcètera, 40 empreses tenien el seu espai.
Això anteriorment, o antigament -per dir-ho així- eren espais institucionals.

Nosaltres hem fet, que crec que és la gran evolució que hem de protagonitzar tots en l'ecosistema públic i privat, i crec que creix la consciència i la percepció que és el camí que hem de mamprendre col·lectivament, hem cedit espais -diguem- de representació de la nostra administració per als professionals, per a l'empresa.

Per tant, este és un espai que enguany ha crescut respecte a l'any anterior i que el propòsit és anar incrementant, anar, no vaig a dir desapareguent la component pública, la component administrativa, però, sí, cedint cada vegada més espai als actors, al món de l'empresa, a les pimes dels negocis turístics.

Punt d'informació que -com saben- enguany hem revalidat, ja portem tres Â«fitursÂ» on tot el personal assistent forma part d'un conveni amb Cocemfe, presenta una diversitat funcional en diferents graus, i he de dir que han tornat a protagonitzar episodis de vocació, de professionalitat i d'eficàcia extraordinària.

La plaça central, després descriuré -diguem- les fites més significatives, encara que n'hi ha hagut doncs 46 accions durant els tres dies professionals i, després, els caps de setmana són espais en el seu conjunt que es reconverteixen tots, fins i tot les sales de premsa, la sala central, totes les sales que coneguem en els dies -diguem- més inicials de la fira es reconverteixen per a accions del mateix sector de la més diversa naturalesa.
(Soroll de papers)

L'espai Invattur enguany ha arreplegat 30 empreses; 30 empreses de base tecnològica amb la seua agenda, amb la seua dinàmica, estava integrat en l'estand -com he dit al principi- de la Comunitat Valenciana per a reivindicar també, hem volgut centralitzar-lo, encara que hem fet accions en els espais d'innovació que té Ifema en altres pavellons, però hem volgut aportar, ¿no?
, perquè al capdavall Fitur, amb tota la seua arquitectura, les formes, i els continguts, és una gran presentació de credencials.

Jo tinc esta interpretació de Fitur, de missatges, de pedagogia, per tant, incorporar l'Invattur en el que representa d'innovació, d'investigació, de coneixement en l'aparador -diguem-, en el frontispici, ¿no?
, en el primer input que el professional o el visitant, el consumidor veu a la Comunitat Valenciana, trobem que forma part del relat que volíem i volem traslladar.
(Soroll de papers)

Novetats de l'estand, recapitularé breument, l'estand amb un disseny orientat a producte, professionals, món de l'empresa, un espai dedicat a festes, singularitzat, on es van passar imatges de les festes més representatives i carismàtiques de la comunitat, i en definitiva eixe gir o eixa evolució cap al producte i professionalització.

En les rodes de premsa, en els espais dedicats que hem intentant millorar-los, encara que excuse dir-los que l'acústica, l'acústica, el confort d'una fira d'estes dimensions és molt complicada perquè per norma els espais són oberts, però, bé, hem intentat perfeccionar també, millorar, ¿no?
, les condicions tècniques perquè els diversos actes que es poden anar simultaniejant doncs puguen gaudir d'un confort creixent per a la qualitat també de les presentacions, que se'n van fer un total de 60 presentacions, rodes de premsa en eixos diversos espais, que si volen una relació de tots doncs està tot l'ecosistema públic, privat, tot les iniciatives que es van agendar prèviament perquè, clar, a Fitur u no va mai en la vida a improvisar, tot açò, com és lògic, està preparat prèviament; 46 presentacions en la plaça central, i voldria destacar-ne algunes que per a mi tenen un…, és subjectiu el que vaig a dir però, bé, des de la meua perspectiva tenen una significació especial perquè entrar a descriure tota la casuística doncs seria -com deia-, si volen després entraré, però molt llarg.

Reconeixement de l'IQTE, que és l'Institut de Qualitat Turística Espanyola, les Q de qualitat.
La Comunitat Valenciana, he de dir-los, i Fitur, és un moment de l'any que si té algun valor també afegit és el moment de les consideracions, moltes vegades, on estos instituts oficials, acreditats, aprofiten per a significar el valor, l'evolució de cada destinació, i ahí ens van atorgar una distinció.

Som la comunitat d'Espanya que més evoluciona en estos darrers anys en la qualitat certificada, les mètriques, els paràmetres establits, i això és mèrit… Sempre, tot el que vaig a dir, com sempre, primer deia que em vaig seure en esta sala i ocupar la responsabilitat, per a res li atribuïsquen a qui parla i al que representa, a l'administració, el mèrit de res, ¿no?
, és un poc l'obra col·lectiva que és el turisme, però és cert que és una ala empírica, reconeguda, guardonada, premiada, que som la comunitat que més ha evolucionat en la certificació, en la qualitat certificada en diferents…, per exemple en els IQTE, en la Q de qualitat, etcètera.

Un acte molt important, també a la llum de la història de Fitur, m'atreviria a subratllar-lo, bé, com a especialment significatiu, és la presentació dels plans de governança, un acte per a mi va tindre un valor pedagògic de traslladar als operadors, als mercats, als professionals, a l'observador de Fitur, la unitat de les administracions turístiques de la Comunitat Valenciana i del sector.
Un acte amb els tres presidents de la diputació, en tots els colors polítics, el qual va ser la presentació dels plans de governança, de sis nous plans de governança que se sumen als onze plans de governança que vàrem activar, que representa un esforç, l'agència posà damunt de la taula un programa en el qual participen les diputacions i les mancomunitats, més el sector turístic de cada zona territorial afectada, més tota la innovació, el coneixement que l'agència adquirix via convenis amb el sistema universitari públic, llámese libro blanco, big data, paisatge, codi ètic, producte, innovació.
.
.
Tot el que nosaltres generem o posem a disposició d'eixe model singular en Espanya de governança del sector i del territori.

Va ser un moment per a mi.
.
.
, potser si haguera de destacar alguna cosa en clau interna, però també en clau externa, perquè li indiques al mercat que els valencians estem units i sabem, amb totes les nostres diferències que puguem tindre, per descomptat, però que estem enrolats, implicats, compromesos en una governança conjunta, amb totes les imperfeccions que vullguem, però eixe acte per a mi va tindre un valor molt més enllà del símbol que vull considerar davant de vostés.

Vàrem presentar també el programa d'Hospitalitat Mediterrània.
Hospitalitat Mediterrània, que no és una qüestió retòrica.
També vam voler citar els operadors turístics per a demostrar-los que este és un fet diferencial, és un avantatge competitiu.
No és una paraula.
Reclamar l'hospitalitat ho fan probablement prou destinacions en el món.
L'Hospitalitat Mediterrània són tres accions i vàrem presentar la tercera.

De les dos primeres, que tenen també un caràcter estructural, avui crec que no toca esplaiar-me, però sí la tercera, que són les 270 accions formatives perquè tot el sector valencià.
.
.
, per a demostrar-los.
.
.
, estàvem en una fira per a comercialitzar i per a vendre, però per a demostrar-los als distribuïdors, als operadors turístics que la història de l'hospitalitat aquí té forma d'una estratègia estructural, de transformació del model.
Per tant, parlar de 270 accions formatives, de campanyes de sensibilització vàrem entendre que era el moment i el lloc de fer-ho, i així es va considerar.

Una altra qüestió que vull destacar és la presentació.
.
.
Clar, cal presentar novetats, cal presentar passos endavant i cal reivindicar l'avantguarda.
Vam presentar les plataformes d'experiències, fruit d'un programa que tenim, que es diu Creaturisme, en base a producte vinculat al territori.
Quatre catàlegs: Mediterrani Actiu, Mediterrani Cultural, Mediterrani Rural, Mediterrani Gastronòmic i Saludable, una plataforma web i una APP mòbil, que també té la seua derivada offline.
Vam fer quatre catàlegs.
.
.
a la vieja usanza, per dir-ho així, però encara perdurarà òbviament en el temps.

I ahí hem aglutinat de l'orde de 300 experiències en estos diversos productes que els he comentat, 300 experiències travades en base a la participació pública, privada amb el sector, però expressades i plantejades.
.
.
, quan dic de plataforma d'experiències, m'estic referint a platafor.
.
.
, paquetitzades, en preu, tancades.
.
.
O siga, producte vertebrat i articulat.
.
.
¿Què són els valencians?
Doncs vam presentar.
.
.
¿O què es pot fer en la Comunitat Valenciana?
Es poden fer moltíssimes coses i hi han molts actors que te les suggerixen, però nosaltres vàrem voler etiquetar, per dir-ho així, empaquetar més de tres-centes accions experiencials -atenció-, que és la gran tendència del sector.
La gent ja no pregunta on has estat de vacances, sinó què has fet, ¿no?
La història.
.
.
, el gran viratge cap a l'experimentació, la vivència turística és el que es porta i es continuarà portant en eixe sentit.

Van haver-hi al voltant de cinquanta accions enogastronòmiques en l'espai del show cooking de la mà dels diferents actors, territoris, etcètera; 63 tasts dels bodeguers de l'enoturisme -tinc tota la relació de tots els participants, la plataforma d'experiències-, i el cap de setmana, com els dia, una reconversió dels usos dels espais perquè tingueren altra finalitat, ja diguem-ne per al gran públic, i ja no per a.
.
.
, ni per al distribuïdor, ni el touroperador, ni el professional.

Fitur Gay, ja he comentat abans la nostra consolidació.

Fitur Festivals, que ha sigut la novetat.
Em permetran mig minut que els comente que és la primera edició.
L'any passat ja vam estar explicant la nostra experiència.
No vull dir que hi ha causa-efecte, però és veritat que Ifema tenia ganes de començar singularitzant, segmentant el producte de festivals, va dedicar un espai, i hem sigut l'única comunitat autònoma que ha tingut presència, junt amb altres actors i operadors del mercat, però nosaltres vam estar obrint.
.
.
, trencant gel Obrint Pas, diguem-ne.
.
.
-el grup de música, Obrint Pas- estar en els festivals que estan enrolats en la construcció de la marca.

Vàrem presentar de nou el que és Mediterranew Musix i Mediterranew Fest, els huit grans festivals: l'Arenal Sound, Festival de les Arts, el FIB, Leyendas del Rock, el Low de Benidorm, Mare Nostrum, Medusa, el Rototom, etcètera.

L'orientació de l'espai.
Durant els dies professionals va haver-hi molta dinàmica, però sobretot després van haver-hi setanta contactes, contactes amb empreses que oferixen productes, serveis per al món dels festivals.
Vàrem rebre també un premi, que va replegar el molt honorable president de La Generalitat, a l'esforç de promoció que fa la Comunitat Valenciana respecte al conjunt d'Espanya en el tema de l'articulació del producte festivals, en la marca, en el reglament d'ús de la marca i en tota la dinàmica, que hui tampoc crec que siga el dia per a, més enllà del puntejar què estic fent, aprofundir més.

Simultàniament, l'Agència Valenciana de Turisme, des del punt de vista del nostre equip, els tècnics, crec que és important que els comente ràpidament -i vaig acabant- que vam tindre una reunió interdestinos de SICTED.
Vull dir, Fitur té un gran sentit des del punt de vista del coworking.
.
.
, del networking -perdó-, de les cites, d'agendar, de quedar, de tancar, de comercialitzar.
.
.
Una fira no deixa de ser un espai per a comprar i vendre, i ahí els polítics hem de fer eixa enorme reflexió per a entendre que el primer és el negoci i el primer és el producte, els professionals.

S'aprofita també per a.
.
.
, vàrem aprofitar per a reunió del grup de treball de la qualitat turística, l'acte d'entrega del SICTED, reunió amb Exceltur, reunió amb l'IQTE, reunió amb el ministeri de medi ambient per a tractar la participació de la nostra comunitat en el comité de la Unió Europea sobre l'ecoetiqueta de serveis turístics, reunions de l'Invattur amb operadors com Trivago, Consultors, el grup de treball (inintel·ligible) .
.
.
, destinacions turístiques intel·ligents, startups.
.
.
Vull dir, tot el tema de la innovació, dels grups de treball que hi han a nivell autonomies, a nivell internacional, aprofitem l'ocasió per a treballar el programa europeu (inintel·ligible) .
.
.
Molt d'interés el que desperta el nostre programa Creaturisme, que és el que.
.
.
, d'ahí se deriven les 300 experiències que els he comentat abans i que vàrem presentar.

I també vam aprofitar per a reunir-mos amb l'OET, que són les oficines exteriors de turisme, vinculades a Turespaña amb els següents consejeros que es diuen, ¿no?
, representants de l'OET d'Oslo, Moscú, Estocolmo, Viena.
.
.
-tot açò són reunions de treball que anem simultaniejant- Estocolmo, Viena, Tokio, La Haya, Chicago, Lisboa, Toronto, París, Londres, Dublín, Copenhagen, Nueva York, Berlín, Zurich, Milán, Berlín.
.
.
-perdó- Varsòvia, Los Ángeles, Hèlsinki i Mumbai -Mumbai és Bombai, l'Índia, que és un mercat emergent de futur-, Frankfurt, Toronto, Bruselas i Pekín.

Vàrem participar en la vespra de la inauguració de Fitur en el IX Foro Liderazgo Turístico de Exceltur.
Va estar participant en un debat amb el president de Galícia, el de Canàries, el molt honorable president nostre de La Generalitat.
Vam estar participant en fòrums sobre el brexit i com ens afectarà a la comunitat, etcètera.

I, per últim, una qüestió nova, que crec important destacar.
Vàrem.
.
.
, perquè vàrem tindre una versió subjectiva, una versió.
.
.
, però vàrem fer un balanç sobre l'opinió que havia generat.
.
.
, l'opinió, un balanç per a millorar, perquè açò sempre és una lluita imperfecta, inacabada, que cada any en l'ajuda de tots haurem de millorar les coses.
Això és una certesa.
.
.
, a més, absolutament oberts a compartir les opinions i les perspectives de millora de qualsevol, per descomptat, grup polític d'este parlament.

L'opinió de la fira de les zones d'empresa i de producte.
Durant la fira, concretament quan s'estava finalitzant la primera part, el divendres, es va fer un sondeig a les empreses coexpositores, als actors que estaven allí, perquè donaren la seua visió de com s'estava desenvolupant la fira.
I de les principals impressions -és un fet empíric- que es deriven és que l'activitat havia sigut superior a les expectatives inicials i que va haver molta activitat, i molt intensa, quant a reunions professionals es referix.

Per a mi, si haguera de dir quines són les dades de Fitur, estes: les entitats presents en el certamen de la zona d'empreses van dir que van tindre una mitjana de huit i deu reunions, havent-hi empreses que registraren màxims de fins vint reunions diàries.
En total, hi havia 40 empreses coexpositores en aquesta zona, que sumaria un total de 900 reunions en els dies professionals, amb una activitat més intensa entre dimecres i dijous.

Per una altra part, la zona de producte, les empreses tenen la doble funció de distribució, d'informació i d'atenció al públic, reunions de treball.
Havent-se produït un total al voltant de 260 reunions professionals entre el dimecres i el dijous; també, en una zona que abans no he comentat, on varen facilitar un workshop de la fórmula B2B, de vint empreses valencianes que varen estar al voltant de quinze reunions diàries, que sumen 600 reunions entre dimecres i divendres.

Per una altra part, l'Invattur, les empreses de base tecnològica de La Generalitat van tindre una mitjana de quatre, cinc reunions de treball, que van suposar al voltant d'unes altres -tot açò és acumulatiu- 200 reunions durant els dies que la fira va obrir per a professionals.

El més valorat -i acabe- va ser el disseny, la funcionalitat i la dinàmica i l'accent professional.

Per part meua.
.
.
, res més i quede a la seua disposició.

El senyor vicepresident:

Moltíssimes gràcies.

Iniciem el torn d'intervenció dels grups.
En primer lloc, intervindrà el Grup Ciudadanos com a proposant d'esta.
.
.
, o sol·licitant d'esta compareixença.

Quan vosté vullga, senyor Woodward.

El senyor Woodward Poch:

Señor Colomer, agradecerle la presencia con su exposición, que ha sido un poco menos densa que la del año pasado, pero.
.
.
(Algú diu: Â«¿Menos densa?
Â») Más amena, pero.
.
.

Primero de todo, le felicito por adelantado por su próxima paternidad y espero que vaya todo bien.

Vamos a ver, a mí me gustaría.
.
.
, en toda la exposición que ha hecho sobre la comparecencia, por eso le pedíamos la comparecencia, nosotros ya la pedimos el año pasado, y con esto queríamos saber este año lo que podía haber ocurrido con respecto a 2017 y las expectativas en el 2018, sí que realmente.
.
.
, nosotros acudimos también a Fitur a ver lo que era el tema del estand, y el día de la comunidad sobre todo, aunque estuvimos prácticamente todos los días.

Sí que me gustaría saber, cuando usted ha hablado en una de las puntualizaciones sobre.
.
.
, el acto importante para usted era el tema de la unidad que se había demostrado y lo que se podía reflejar cara al público.
.
.
, tanto a profesionales.
Realmente cuando nosotros entramos en el espacio del estand de la comunidad, sí que parecía que este año como que había un único.
.
.
, espacio, que entendemos que estaba bien, por lo que era Comunidad Valenciana, pero que luego, hablando y viendo los distintos espacios como.
.
.
, el espacio único, pero luego estaban las seis marcas que llevábamos, como que.
.
.
, no sé si cada una podía desarrollar su modelo o su marca allí.

Pero sí que es verdad que, por ejemplo, Benidorm nos trasladó una pequeña queja de que parecía que no era Benidorm aquello.
Si no era foto, pues.
.
.
, había un ligero problema.
Eso es lo que pudimos ver y a lo mejor con el resto de destinos, exactamente igual, como que sí que se sabía que estaba en la Comunidad Valenciana, pero a lo mejor luego, con las marcas que hay, pues se querían diferenciar, pero no diferenciar.
Era una de las cosas que me gustaría que me dijera.

Las novedades.
.
.
, la plataforma de experiencia, las cuatro tipologías -Mediterráneo cultural, rural, activo y gastronómico-, también entendemos que es un muy buen posicionamiento para la Comunidad Valenciana, así como lo de Fitur Festivales, que estaba, creo que ha dicho, en el pabellón 3, que también fuimos a visitarlo.

Sí que es verdad que nos gustaría saber qué se lleva usted realmente de Fitur, tanto la edición del año pasado con respecto a éste.
Y yo le haré dos puntualizaciones que me gustaría tuviera en cuenta, no sé si también coincidirá conmigo, pero es el tema de las programaciones o de las presentaciones que se hacen en los estands, que hay algunas que no cabe nadie, creo que es cuando va el president o alguna persona relevante, pero luego hay otras que es triste ver que si no es porque está el alcalde de turno o el que hace la presentación, no va absolutamente nadie.
Yo el año pasado ya me di cuenta, pero este año exactamente igual.
A lo mejor eso habría que cambiarlo.
Sí que está visto que cuando es el momento de sacar un canapé o algo ahí no cabe un alfiler en los estands.

Pero yo creo que el tema de las programaciones a lo mejor hay muchas o ya sé que hay muchos puntos de la Comunidad Valenciana que quieren hacer su programación.
Pero sí que es verdad, y me gustaría que me lo confirmara, si usted no tiene esa sensación de que hay algunas programaciones que se presentan o algunas presentaciones que es triste ver muy poco público, hablo el día de los profesionales, que es la interesante.

Luego, no ha hablado mucho, sí que en el tema de…, en prensa sí que he leído que sí que se tocó el tema de la economía sumergida.
Me gustaría saber si con los profesionales, ya no solo con lo que es el tema de la economía sumergida, ya que ha hablado de los portales famosos que todos conocemos sobre alquileres de apartamentos, cómo está la situación para el tema de los apartamentos ilegales o no ilegales, y si el tema de los profesionales si lo tienen en cuenta la Comunidad Valenciana o no, si es un problema que se ve o no se ve.

El tema de la tasa turística, si tuvo por parte de los profesionales algún tipo de feedback por la no implantación en la Comunidad Valenciana y si hay alguna preocupación de que pueda haber en el futuro.

Como ya le decía, para mí es bueno ver que es un apoyo muy importante para lo que es el sector nuestro de turismo; creo que la labor que está realizando es importante desde la Agencia Valenciana de Turismo.
Usted no se echa flores, pero desde mi grupo entendemos que la labor que está realizando la Agencia Valenciana de Turismo en este sentido, todos podemos…, es criticable, mejorable, pero entendemos que es acertada, creo que es una labor importante.

Pero, ya le digo, que hay unos temas, como son los seis espacios diferenciados que hay dentro del estand de Fitur no están bien del todo diferenciados; a lo mejor no se quiere diferenciar, pero, ya que se diferencian, pues tal vez tener un mayor reflejo.
Es lo que me pareció a mí, a lo mejor estoy equivocado.
Y ya le digo que me gustaría ver qué realmente se lleva usted de esta edición de Fitur 2018, pero con respecto realmente al 2017, ya que en 2017 teníamos unas expectativas muy buenas para lo que fue el turismo, y así ha sido, pero qué va a ocurrir en el 2018 con respecto a la presentación que se hizo de la Comunidad Valenciana, el apoyo a los puntos de la hospitalidad, que es importante el tema gastronómico, sobre todo en alza para nuestra comunidad.
Cómo lo ve y cómo lo ve usted con respeto, ya le digo, a todos los profesionales, si esperamos que haya un tema importante para el 2018.

El tema del turismo MICE, me gustaría ver si en el tema de Fitur se tuvo en cuenta o se habló con los distintos profesionales para ver el refuerzo en el mismo.

Y, de momento, pues no tengo ninguna cosa más.
No le preguntaré sobre el coste del estand, ni uno ni otro, entiendo que estaba bien, sé los precios, y por eso le digo que no le comentaré.
Y nada, esperaré a su respuesta.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor Woodward.

Té ara la paraula, per un temps de vuit minuts, el senyor García.
Quan vosté vullga.

És que és una acumulada, per això havia sol·licitat vosté, per això inicia vosté.
Quan vosté vullga.

El senyor Garcia i Tomàs:

Molt bé.
Gràcies, president.

I disculpe, això ha sigut el.
.
.
, que hui porte un dia un poc aixina aixina, perquè havia vingut el president a la meua localitat i per això he arribat tard, per la qual cosa demane disculpes.

Bé, benvingut, és sempre un plaer tindre'l ací, a la comissió, i disfrutar de les compareixences sobretot perquè, i enllaçant un poquet en el final del meu company, del senyor Woodward, quan li dia que al final vosté té una part de responsabilitat de les bones xifres i dels bons números, tot i que vosté se lleve un poc eixa d'això i li la done tota als qui realment són els protagonistes, no?
, evidentment, que són les empreses i que són aquells que promocionen i ens fiquen també en el mapa.

Però eixa manera precisament de fer o de gestionar l'Agència Valenciana de Turisme en si, jo crec que també és un dels èxits que desprès de ja quasi tres anys de govern del botànic i d'enfocar el turisme cap a un lloc que ens posicione, la veritat, jo crec que realment ja se va plasmant, va donant els fruits.
I sobretot jo crec que també que quan se va a fires com Fitur o altres, els usuaris, els receptors, els que van, els professionals, jo crec que ja entenen, ja saben la posició de la Comunitat Valenciana i de les seues marques.
Eixa funció que té dins del turisme.

I m'ha agradat això, en el que eixe canvi d'on has estàs, què has fet, perquè és real, no?
I sobretot també a què poden vindre a fer al nostre territori, que això és molt important.
Sobretot perquè al passar d'eixe.
.
.
, ja ho sabia de per si, que era el sol i platja, sobretot eixa incidència que vosté i des de l'agència fan en la desestacionalització i en donar-li valor a tot el territori.
I tot el territori, el nostre territori és molt llarg, i és costa, i és interior, i jo crec que eixe esforç en totes eixes marques paraigües i tot com se fica en valor crec que s'està assolint i s'està aconseguint.
I per això també s'entén que les xifres i els números se vagen batent rècords, diguérem, any rere any, i siga positiu.

Al respecte d'això, sí que m'agradaria eixe missatge com s'articula, eixa presentació i la transmissió d'aquest missatge de visió del territori.
Això sí que m'agradaria si poguera fer un poquet més dins d'eixa visió, perquè jo crec que és molt important, no?
, el saber i saber incidir, perquè jo crec que això és un èxit i en eixa banda s'ha de continuar.
I sí que m'agradaria que per ahí m'ho explicara un poquet més.

Després també, parlant també de la Plataforma d'experiències turístiques de la Comunitat Valenciana, el Creaturisme de l'agència valenciana, que com vosté també es referix, que s'ha de gestionar el talent i que quan va nàixer Creaturisme fa un any, que centre un poc també tota l'estratègia de l'Agència Valenciana, també m'agradaria un poc que explicara també l'impacte potencial que tindrà eixa plataforma; és a dir, perquè també entenem que també és important i que té bastant de recorregut.

Igual que també, i al final tots els qui tenim tasques de gestió i de govern sabem que moltes coses són millorables i moltes voltes quan les fiques en pràctica i veus al final sempre la llibreta i el boli ha d'estar atent a aquelles coses que són millorables.

Dins un poc de les amenaces o un poc també d'eixes distorsions que hi ha també a nivell dels nostres possibles turistes, en la fira tot el tema brexit i tot el tema d'estos usuaris com ha quedat reflectit, o s'han pogut traure conclusions, ja venien en uns apriorismes que després s'ha complert, o després s'han vist que a la millor s'estava superant d'una manera.
.
.

Igual que també m'interessa un poc els països on se centra també els principals emissors de turistes del nostre territori, si se tenen ben identificats.
I allí on interessa, doncs, evidentment també estar o guanyar presència.

Jo, per la meua banda, poc més; si de cas, si me queda alguna pregunta més li la faré en la segona intervenció.

Sí que és veritat que ens agrada molt la seua manera de treballar i com implementa en l'agència valenciana; ens agrada la imatge que hui per hui i ja durant eixos tres anys s'està consolidant de la Comunitat Valenciana quan se va a Fitur.
I un poc, jo li torne a dir, senyor Colomer, que part o gran part de la responsabilitat és seua, donar eixe protagonisme, llevar-se'l vosté per a donar-li'l als qui realment allí van a fer eixe negoci i eixa comercialització, que això sempre ho hem de tindre clar; la seua feina, la nostra feina al final se fa per a la nostra economia, per a eixe motor que tira i genera tanta ocupació, i que poc a poc siga al llarg de l'any, i en eixa missió està i estem.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor García.

És el torn ara del representant del Grup Podemos-Podem, senyor Torres, quan vosté vullga.

El senyor Torres García:

Gràcies, senyor president.

Gràcies, senyor Colomer, per tindre'l de nou en aquesta comissió.
La veritat és que és un plaer sentir-lo i, bé, que mos puga explicar de primera mà quin ha sigut el balanç de Fitur 2018.

Jo crec que el balanç ningú pot negar que és un balanç positiu i, de fet, ahí estan les dades del turisme enguany, que també és de veres que podíem llegir estos dies que el sector està un poc preocupat perquè possiblement enguany hagen tocat sostre, no?
, veient que possiblement els destins del nord d'Àfrica pogueren tornar a entrar en el mercat.
I bé, i ahí estan, i de fet es va veure una presència important en Fitur d'aquests destins que també tenen una estratègia agressiva per a captar un perfil de turista que és el nostre.

Jo crec que el treball que està fent-se per consolidar el turista que ja tenim és un bon treball, i ho poguérem veure reflectit en els estands, sobretot en algunes qüestions com pot ser la gastronomia o com pot ser la valorització d'alguns productes particulars que podem tindre en aquesta comunitat.
I ahí jo crec que és important el premi que ens donaren en Fitur Festivals; crec que ahí hi ha un espai de creixement molt gran en esta comunitat, crec que podem competir de tu a tu amb altres destinacions europees i crec que deuríem aprofitar eixe espai de creixement que tenim.

Parla vosté d'algunes de les qüestions importants que s'intentaren ficar en valor dintre de Fitur, com és el tema de l'hospitalitat, que és evident que està sent un tema fonamental en la gestió que està portant vosté.

Ha parlat també de la qualitat.
I ahí, bé, ha fet una intervenció prou extensa quan al que són les qüestions tècniques i a tot el que es va voler presentar allí, en Fitur.

I, bé, jo recorde quan el dia de la Comunitat Valenciana el president de La Generalitat va fer un anunci d'un programa per a lluitar contra la desestacionalització, diguem, del sector del treball, contra la precarietat, contra eixos contractes a temps parcial que es generen sobretot en estiu.
I va fer referència a un programa que es recolzaria amb fons europeus i que podria dotar fins a 10.
000 euros per cada treballador fins a augmentar fins a tres mesos el treball discontinu que es dóna en el sector.
Nosaltres pensem que la Â«QÂ» de qualitat també passa per la qualitat en el treball.
Són qüestions que a vegades no es veuen en aquest tipus de fira, perquè venem el producte, però no venem el que hi ha moltes vegades darrere.
Ens agradaria saber en quin estat està eixe programa, quan està previst ficar-lo en marxa, si estan esperant que vinga en estiu o ja tenen alguna qüestió avançada.

I, quant a la resta, qüestions tècniques, doncs, bé, crec que entren en el gust també de cadascú.
Entenc que n'hi ha moltes coses a millorar en l'espai, però és evident que, bé, li han donat el premi al millor estand.
A mi, personalment, n'hi han alguns que em poden agradar més, però, bé, això són qüestions tècniques en què, bé, no anem a entrar en aquesta comissió.

I, res, agrair-li.
.
.
Bé, sí, una última puntualització.
Recorde també, el dia que vàrem estar, crec que va tindre una reunió amb algunes empreses de.
.
.
, bé, la falsa economia col·laborativa, sobretot per veure el tema dels allotjaments que s'oferixen a algunes plataformes, i intentar arribar a algun tipus d'aliança per perseguir l'allotjament il·legal.
Per si ens podria dir alguna cosa de com va a anar eixa reunió.

Gràcies.

El senyor vicepresident:

Gràcies, senyor Torres.

Intervindrà ara, per un temps de quatre minuts, el Grup Popular.
(Se sent una veu que diu: Â«No.
Â») Sí, acaba el Grup Socialista.
(Se sent una veu que diu: Â«Acabe jo?
Â») Sí, per donar suport al govern.
(Se sent una veu que diu: Â«Val.
Disculpa.
Â»)

Quan vosté vullga.
(Veus)

El senyor Pastor Llorens:

Bueno, pues, muchas gracias, presidente.

Y muy buenos días.

Y dar la bienvenida a esta comisión, como siempre, al señor Colomer, el secretario autonómico de la Agencia Valenciana del Turismo.

Usted ha dicho que la feria, señor Colomer, en su intervención, en su primera intervención, es un lugar…, al final, resumiendo, haciendo un resumen muy resumido de los hechos, la feria es un lugar para comprar y vender.
Y es cierto, ¿no?
Y hay dos cuestiones fundamentales que posibilitan, dificultan o…, ¿no?
, que esto pueda ser así, que son cuestiones más estéticas o de forma y cuestiones de fondo y de contenido.

Yo tengo que hacerle algunas observaciones sobre ambas cuestiones.
Observaciones que no son, por decirlo de alguna manera, made in PP, sino que vienen del propio sector, de diferentes ayuntamientos, municipios, incluso algún patronato provincial de turismo.
Y la primera de ellas era una cuestión, a modo de consejo -y lo decimos siempre con ese ánimo constructivo-, el desaprovechamiento de esa plaza central en la que, usted ha comentado, hubo un número importante de actividades, ¿no?

Yo estuve allí presente también y pude comprobar cómo en otros pabellones o incluso en otros estands, dentro del propio pabellón que ocupábamos nosotros, la comunitat, pues, había espacios similares, como le digo, en otros estands, como puede ser…, me viene a la cabeza Castilla y León, donde parecía, por decirlo de alguna manera, como que en esa plaza central o espacio dedicado había como más ruido, ¿no?
, como más actividad.
Y, probablemente, podían tener la misma que la nuestra, pero era la sensación que daba.
Y usted sabe que en turismo nos movemos muchas veces por sensaciones, aparte de también por realidades, ¿no?
Eso creo que debe quedar constancia en esta comparecencia, y se lo digo de verdad, con todo el ánimo constructivo y posible, ¿no?
, de mejora.

Una progresiva, sino desaparición, pues, sí que minimización de lo que eran las diferentes marcas turísticas en favor de lo que es la gran marca Comunitat Valenciana, que sirve, al final, de paraguas para todas ellas.
Pero sí que es cierto que solo las marcas estaban en algún elemento superior y en los mostradores y prácticamente uno las podía visualizar bien o ver bien cuando estaba ya prácticamente encima del estand.
Y esta cuestión también nos la han trasladado, como digo, algunos municipios.

Se ha comentado el tema de Benidorm.
Yo creo que no somos…, no voy a decir inteligentes, pero no hemos sido ágiles utilizando Benidorm.
Es decir, la gente, nos guste o no nos guste, conoce mucho más Benidorm que Comunitat Valenciana, es una realidad, como la gente conoce mucho más Ibiza o Formentera que Illes Balears, ¿no?
Son destinos, son marcas mucho más potentes que la que, al final, engloba a Illes Balears o a Formentera o, en este caso, al propio Benidorm, ¿no?

Y yo creo que entrabas allí y veías Benidorm muy de espaldas, ¿no?
, a lo que era la entrada, muy de espaldas, y no lo digo metafóricamente, sino físicamente, era así.
Y yo creo que hay que beneficiarse positivamente de tener potencias turísticas, como puede ser Benidorm, reconocidas y conocidas internacionalmente, ¿no?
Yo creo que hay que darles lugares, precisamente, de privilegio para poder, el resto de producto y el resto de destinos, aprovecharnos de ese tirón que tiene Benidorm.

Y, después, quiero comentar también que había una disociación -entiendo que es una decisión técnica, no política, pero yo lo tengo que comentar-, una disociación entre producto y marcas, ¿no?
Yo creo que no acaba de ser eso bueno del todo porque, al final, un producto, nos guste o no, va ligado a una marca, pueden trabajarse de manera conjunta, y no tiene ningún sentido que el producto, por ejemplo, gastronómico, se esté ofertando en un lugar diferenciado totalmente de la marca que lo ampara al final, que puede ser, gastronómicamente, Costa Blanca, ¿no?
, por poner un ejemplo real.
Quiero decirle… Eso en cuanto a cuestiones más de forma, más estética y más tal.

En cuanto al contenido, muchas reuniones anunciadas, muchas reuniones publicitadas, muchas reuniones comentadas por usted hoy aquí, enumeradas, listadas por usted hoy aquí, pero creo que más interesantes pueden ser los resultados de las mismas.
No sé si es prematuro o no, a finales del mes de marzo, tener los resultados de esa innumerable lista de reuniones practicadas, pero creo que sería conveniente, oportuno y razonable que tuviésemos buena cuenta de ello.
Impresiones de cómo ven ustedes, en Fitur, la recuperación del norte de África.
Impresiones de cómo ven ustedes el problema del brexit, que afecta a otros sectores, como puede ser la exportación.

Y, para acabar, decirle que muy interesante la aportación que ha hecho el representante de Podemos.
Conocer y saber qué hay de ese plan de formación que anunció a bombo y platillo el presidente, el día de la Comunitat Valenciana,…

El senyor vicepresident:

Vaya acabando, por favor.

El senyor Pastor Llorens:

…en el que se comprometían -acabo ya, señor presidente-, en el que se comprometían cerca de diez mil euros para empleados del sector turístico en esta comunitat.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias.

A vore.
.
.
Senyor Arques, ara sí, per quatre minuts.

Quan vosté vullga.

El senyor Arques Cortés:

Gràcies.

Gracias.

Bueno, comentarle al -bienvenido, secretario autonómico- secretario autonómico que, en la anterior comparecencia, el señor José Vicente Morata, el representante del Consell, ha comentado, en el inicio de la misma, que la fortaleza de la Comunidad Valenciana es el turismo, las exportaciones y las inversiones en el extranjero.
Y ha puesto al turismo como un caso de éxito en España.
Y los datos que manejamos…, lo han comentado los compañeros de Ciudadanos y de Compromís, su excesiva humildad, pero yo creo que si Fitur es enero, hay que hacer balance de 2017 y propuesta o iniciativas de 2018.

Usted no ha planteado ningunas cifras, no ha hablado en ningún momento de las cifras del turismo de 2017, que son unas cifras magníficas, sostenidas en los años, en los anteriores años, en 2015, en 2016 y en 2017.
Y las cifras hablan de veintisiete millones de turistas en la Comunidad Valenciana, nueve de ellos turistas internacionales, con un incremento altísimo, del 15%.
Hemos mejorado en todos los países de orígenes, y en especial Reino Unido, Francia, los países nórdicos.
Los gastos de turismo en la Comunidad Valenciana son de 8.
700 millones de euros, el 13% del PIB -importantísimo este dato-.
Y los datos de aeropuertos, tanto de Alicante como Valencia, batiendo récord durante todo el año; es decir, Alicante con 13,7 millones de pasajeros y Valencia con 6,7, con un incremento del 16%.

Y yo, que estuve en la anterior legislatura y también trabajábamos el ámbito del turismo, en ningún momento al secretario autonómico del Partido Popular, al señor Daniel Marco, en ningún momento teníamos una actitud ni agresiva ni distante con él, porque los datos, ya en su momento, eran buenos -ahora son magníficos y, además, sostenidos en el tiempo, como comentaba-.
Pero siempre le comentaba al señor Marco tres elementos que tenía que tener en cuenta en el ámbito del turismo, que era la desestacionalización, que era la vertebración del territorio -que usted habla de provincias y nosotros hablábamos mucho de interior y de costa- y hablábamos siempre de la complementariedad, las actividades complementarias, que hemos estado hablando todos los portavoces: cultura, patrimonio, fiesta, gastronomía…

Todos estos elementos, los tres, desestacionalizar el turismo, vertebrar el territorio y complementariedad, son los tres elementos fundamentales.
Y yo veo en su caso que tiene la estrategia, tiene las ideas, tiene los objetivos claros, que es lo que a nosotros más nos importa.

Y de las iniciativas de Fitur 2018, pues, evidentemente, ha potenciado el ámbito del turismo LGTB, que es un sector muy específico, pero con un poder adquisitivo altísimo.
Ha potenciado Fitur Festivales, con los ocho festivales, también segmentado a la población joven.
Y también ha potenciado el turismo accesible, que, evidentemente, ya hay datos que en 2050 el 40% de la población tendrá alguna discapacidad y será el turismo accesible como un elemento fundamental a la hora de elegir el destino turístico.

Por todo, estos tres elementos: el LGTB, los festivales y el turismo accesible, son actividades complementarias, que hablábamos anteriormente.
Y todo ello, pues, esperemos y estoy seguro que se va a plasmar en la próxima ley de ocio, ley de turismo, ocio y hospitalidad, que el próximo pleno empezaremos ya a debatir.

Y me alegra, y mucho, que haya hablado de la unidad en el ámbito turístico, sobre todo de la perspectiva administrativa, el resto de diputaciones, las tres diputaciones, las mancomunidades, convenios con universidades… Yo creo que ya hemos superado esas iniciales discrepancias que hubo en su momento, en 2015, y que todas las diputaciones y mancomunidades hayan entendido que el turismo es el elemento más importante de la perspectiva económica de la Comunidad Valenciana y que la unión de todo su sector nos beneficiará de forma clara.

Solo una pregunta, ¿qué iniciativas o actuaciones ha tenido en el ámbito de gestión con las plataformas…, coordinación con las plataformas intermediarias de alquileres de apartamentos?

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señor Arques.

Tiene ahora el turno de palabra el secretario autonómico, señor Colomer, sin tiempo.

Cuando usted quiera.

El senyor secretari autonòmic de l'Agència Valenciana de Turisme:

Intentarem ser àgils.

Moltíssimes gràcies, senyor president.

Senyories, gràcies a tots.

Tractaré de contestar de la manera.
.
.
, sense oblidar res substancial del que han dit, que tot m'ha paregut molt interessant i necessari d'escoltar i de reflexionar i de prendre decisions, escoltant tot el món.

Començant pel portaveu de Ciutadans, jo crec que és absolutament conciliable la defensa de la Comunitat Valenciana, al capdavall és el nostre espai, és la nostra competència i és pel que estem aquí, per a defendre la Comunitat Valenciana, en la singularitat i en la característica absolutament enriquidora de gestionar la seua diversitat.

Jo sempre.
.
.
, sempre ho hem dit.
La Comunitat Valenciana és una terra molt fèrtil en productes turístics.
Presenta unes.
.
.
, en una geografia raonablement transitable.
Del litoral a l'interior ofereix una sèrie de productes que contrasten.
I que, per tant, estem en disposició, a diferència d'altres destinacions, de presentar-mos davant de diferents mercats, segmentació de mercats, microsegmentació de mercats, i obtindre rèdit, resultats.
Vull dir, la intel·ligència de mercats és possible perquè tu tens aquí producte, no?
Al final, és posar en comú l'oferta i la demanda, però des de la convicció.
.
.

El Creaturisme naix buscant, precisament, construir un producte de base territorial inspirat, absolutament, per la gran diversitat.
La diversitat s'expressa, no únicament, però s'expressa en les marques.
Per tant, qualsevol escenari de promoció turística de la Comunitat Valenciana haurà de ser -també ho dic per alguna reflexió que ha fet el senyor Pastor i altres portaveus-.
.
.
, haurem de ser capaços de, en intel·ligència i en consens, modular, diguem, els grans reclams que tinguem en la nostra comunitat, en funció del segment de la demanda que estiguem perseguint en cada moment i en cada cita de les tres-centes del pla operatiu que li he comentat abans.

Per exemple, en UK, en el mercat anglés, és evident que Benidorm té una força i un coneixement, per part dels públics, molt important.
Però els anglesos.
.
.
, també hi ha -ho he comentat algunes vegades- un milió de persones inscrites en societats ornitològiques.
Per tant, el birdwatching.
.
.
, que, a la millor, el birdwatching no és especialment.
.
.
, a la millor està en Torrevella el birdwatching o en altres zones humides que tenim en la comunitat, no?
Però és evident que haurem d'entrar en cada mercat, accentuant el grau de coneixement, no?
Això és, jo crec, una gestió de marques flexible, pactada, consensuada.

Evidentment, tots som Comunitat Valenciana.
I, d'ahí també, intentant respondre a alguna pregunta, la història del producte.
.
.
No hem de fer conflicte.
Hem de gestionar eixos dos atributs: marques -és a dir, territoris, espais geogràfics- amb la transversalitat dels productes.

Per exemple, quan nosaltres, en els huit, nou grans patrimonis de la humanitat, segons la UNESCO, entrem en determinats mercats com a gran element identitari de la Comunitat Valenciana, una Comunitat Valenciana que és capaç de tindre el Tribunal de les Aigües o tindre la Mare de Déu d'Algemesí o tindre els tres patrimonis d'Elx o tindre les Falles ara o tindre.
.
.
, tot el que tenim, doncs, això trenca en l'imaginari col·lectiu la idea que, a la millor, només podem ser sol i platja.
Doncs, en funció, òbviament.
.
.
I són els patrimonis.
.
.
, en el tema de l'art rupestre llevantí, per exemple, vertebren tota la comunitat, no?

El producte és una cosa que se seqüencia i que se residencia en diferents àmbits que no es circumscriuen en la delimitació administrativa, administrativa d'una marca o d'una determinada província.
Aquí comença un producte d'oliveres mil·lenàries i allí ja no.
Però si és el mateix, si és el mateix espai geogràfic.

Per tant, el tema del producte és un tema que ens convida a la transversalitat, que connecta amb la mirada cosmopolita i global, on el més important per a l'usuari, per al potencial turista o client no és ni qui fa les coses… Quan anem per ahí, no té…, Â«ui, açò ho ha fet el comtat de no sé què o el lÃ¤nder de no sé quants, o la república federal, o l'estat central…Â».

Vull dir, hem de superar un poc la visió administrativista de qui fa les coses, perquè les fem tots.
I en això sí que he de dir-li que hi ha una sintonia creixent amb les marques i amb els patronats provincials de turisme i amb les grans ciutats turístiques que el més important és el producte.

De tal manera que serà possible que conciliem les marques.
Fitur és un espai on les marques que hem incorporat.
la d'Alacant en els últims temps, la ciutat d'Alacant.
.
.
Però fer possible les marques, però que alhora també les marques accentuen l'esperit de potenciar producte i potenciar els professionals i les empreses.

Es veritat que les marques carreguen també o aporten la… I que jo ho interprete com una gran eclosió d'il·lusió, de creativitat, dels municipis.
Dels municipis per la via de les marques també troben el seu espai en fires com Fitur.
I al final cal positivar l'esforç de cadascú.

Però, dins de tot este mix que és l'estratègica turística, hem de posar l'accent en professionalitat, empresa i producte.
I per exemple, hi ha algunes coses que en la mateixa arquitectura de l'estand han de tindre un espai compartit.
Per exemple, el tema de la gastronomia, o del show cooking, o dels tasts.

La logística per a fer això possible, a la millor no podem muntar quatre laboratoris o quatre cuines.
.
.
Perdó, cinc, sis, sis cuines en cada, perquè tot el.
.
.
, sinó que el tema de descentralitzar.
.
.
Perquè eixe espai també és de tots.
Tampoc són grans instàncies.
Vull dir, jo no sóc molt conscient, prenc nota, però del malestar especialment significat per cap marca.

I la reconciliació, torne a dir-ho, de la marca Comunitat Valenciana, que és la que li dóna homogeneïtat, coherència a un relat turístic, un relat que se basa en la diversitat.
I això és equilibrable, això és.
.
.
Ho hem de fer sí o sí, hem d'aconseguir que hi haja una harmonia com la que estem sostenint.

Me preguntava el portaveu de Ciutadans, quina idea m'emporte?
Doncs Fitur, si li dic la veritat, ja queda -a vore si sóc capaç d'explicar-me- molt lluny.
Vull dir, Fitur, jo al principi, en els primers compassos d'esta compareixença ja he dit que Fitur és una més, molt important, mostrar credencials quasi a principi de l'any, però ni tan sols és la primera acció que fem.

I quan tens una estratègia online, i quan avui el més important, el màrqueting més important, el més eficient que tenim és la fidelització, vull dir, és la mateixa preinscripció a la destinació que fan els usuaris, els instagramers, els influencers, els bloguers, la gent.
Qualsevol racó de la nostra comunitat pot ser automàticament fotografiat i donar la volta al món.

Això és un gran repte per a cuidar constantment l'espai vital, l'espai que oferim als turistes.
Vull dir-li que l'opinió d'un turista, d'un anònim, d'un particular, home, quan pren massa crítica, i són molts, és ja molt més rellevant que el que puguem fer en Fitur i el que puguem fer en moltes fires.
Vull dir que tot canvia.

Canvia la demanda, canvia l'oferta, canvia el model de negoci, canvia el clima, canvia tot i també la manera de promocionar.
Vull dir, haurem d'anar a les fires generalistes.
Haurem d'especialitzar-nos, haurem de ser més professionals, donar un pas enrere i que l'empresa jugue el protagonisme.

L'empresa, una startup, una pime, juguen el protagonisme, els territoris.
Però realment jo m'enduc de Fitur la idea que el sector ha mostrat capacitat d'iniciativa, capacitat de reinventar-se, que és una terra molt fèrtil, que és molt diversa i que està incrustada ja en la idea del canvi de mentalitat, de la tecnologia, de la innovació, de no dormir-se, de no gestionar rutina.

Jo me'n vaig amb eixa idea, però me'n vaig.
.
.
Des de Fitur ja hem anat a molts llocs, i me'n vaig a un esforç sostingut per mantindre al final.
.
.

Causa-efecte de Fitur, i responc també a alguns interrogants, en els resultats.
Molt complicat.
Empíricament totes les sensacions, les bones vibracions que ens emportem de cada fira, d'esta i de moltes, i després ho podríem contrastar en els resultats d'ocupació, de pernoctacions, i podríem establir: Â«Doncs mira, estem fent bé.
.
.
Â».
No ho sé.

El que cal és no creure't mai els bons resultats i espavilar com si s'acabara el món.
Això és un poc el que jo m'enduc de Fitur, i sempre descontent en el més íntim que les coses es podrien fer millor.

L'espai central, que també me pregunta, l'espai central i la disparitat de públics o d'atenció.
Bé, ja anava a dir-li, això va per barris?
No ho sé.
La capacitat de convocatòria nosaltres programem, publiquem, ho enviem per igual en el mateix dia, a la mateixa hora, a tots els mitjans de comunicació.

Doncs n'hi haurà esdeveniments que tenen històricament més tradició, més poder de convocatòria, que altres que.
.
.
Jo també patixc moltíssim quan veig que a la millor n'hi ha un poble que, amb tota l'estima del món, ha desplaçat regidor, alcalde, festers, l'experiència concreta del que volen traslladar a Fitur, i a la millor no té el gran reclam que tenen altres coses.

La plaça central sí que és una història, hem fet quaranta-sis actuacions.
He oblidat dir, en la línia del que el senyor Arques al final, i també el senyor Torres i altres portaveus, el tema de la desestacionalització, doncs allí s'han presentat.
.
.

I el tema del turisme inclusiu.
Doncs allí, una altra vegada, en este cicle democràtic, cinc noves rutes accessibles, inclusives, de la mà de Cocemfe, per a fer eixa comunitat oberta per a tots i tot l'any.
També la presentació del club de producte Tour&Kids, que és una cosa que patrocinem, vinculat al turisme familiar.

LGBT, el territori Borja, Grial, tot allò que fa possible vore la Comunitat Valenciana més enllà de l'estacionalitat del clima, de la temperatura i d'un punt geogràfic.
Hem volgut que l'escenari central donara compte, alçara acta també de tot això.

L'economia submergida.
En Fitur vam acudir en una.
.
.
Bé, anava a dir bona notícia.
Sí que ho va ser.
És una lluita també sempre inacabada.
Però d'alguna sentència judicial que ens donava la raó enfront de les plataformes sobre l'obligatorietat de fixar el número de registre, que és un mínim filtre de responsabilitats, d'accessibilitat, de legalitat.

Després, he de dir-li que el fòrum en què va participar en la vespra de la inauguració de Fitur el molt honorable president era sobre economia submergida, sobre intrusisme.

I ahí va mostrar tota la nostra estratègia i la necessitat sobretot que l'administració central de l'estat i més enllà la Unió Europea puga tindre una postura més contundent, més ferma davant d'un fenomen global, que és el de les grans plataformes digitals, els grans gegants globals que actuen en tot el món.

No tenen res en propietat, però articulen un mercat moltes vegades irregular, es relacionen amb cada regió, amb cada govern, amb cada ciutat que té legislacions dispars d'una manera diferent.

I per tant, va a ser un bon moment per a reivindicar que amb tot el meu respecte l'administració central de l'estat, a la secretària autonòmica jo li ho dit personalment diverses vegades que prenga una posició més activa, de més lideratge per a harmonitzar legislació i per davant d'Europa plantar un poquet més de política en eixe sentit.

Del tema de la taxa, no vam tindre cap bona sensació, cap feedback en eixe sentit, perquè tampoc és l'espai per a fer estos debats.
Estos debats se fan on crec que els hem fet, que és en les Corts Valencianes, evidentment.

I en el tema de MICE, que li agraïxc moltíssim la preocupació, he de dir-li que este és un producte que té especialment.
.
.
En Fitur també vam oferir lògicament als intermediaris, als actors, diguem, el potencial que té la nostra destinació per a afegir valor que alguna empresa, algun mercat emissor prenga la decisió de vindre aquí a fer congressos, incentius, reunions, meetings, etcètera.

Però evidentment este és un producte que està tan segmentat, que té les seues fires especialitzades, que ahí sí que anem en els actors principals.
Hi ha una en els Estats Units, hi ha altres en l'espai europeu molt importants.

He de dir-li que en el creiximent de les xifres turístiques, en les quals jo no he entrat, sí que n'hi ha una dada de tota la segmentació de dades que hi ha sobre el creiximent en el 2017 que me pareix rellevant.

Perquè podríem estar temptats i faríem bé de creure que hi ha un préstec d'altres destinacions que s'han desplomat de la mediterrània oriental, que ens han pogut derivar fluxos importants de turistes que justifiquen o ens fan entendre el nostre, entre cometes, èxit conjuntural.

Però en MICE internacional hem crescut un 38%.
Això és una xifra que ens indica que aquí el sector, a banda de la conjuntura internacional evidentment que és la comunitat que més ha crescut en turisme internacional, etcètera, doncs el sector està fent coses adequadament.

El portaveu de Compromís ha parlat del valor del territori per a desestacionalitzar.
Evidentment, jo crec que el Creaturisme sobretot naix per a interceptar, i els plans de governança, i moltes polítiques que hem posat damunt de la taula, i les polítiques que posen els ajuntaments, les mancomunitats, les diputacions i tot el món, tot això ens ha de portar a una gran reflexió col·lectiva.

Primer, hem d'entendre que el turisme és un tema d'estat i que el turisme, a banda d'economia, ocupació, marca, màrqueting, disseny, innovació, el turisme és vertebració territorial.
El turisme és recórrer conjuntament i amb intel·ligència tres fases: recurs, producte, comercialització.
Eixa és la millor manera d'entendre el nostre territori.

En l'estratègia, el paisatge, ja vàrem començar, identificar, vore exactament totes les possibilitats de ser una destinació turística en tota la Comunitat Valenciana.
Tot allò que puga aportar valor.

I en eixe projecte col·lectiu estem, i d'ahí les rutes transversals, els productes transversals i sobretot l'estratègia sempre oberta que té a vore sobretot que puguem fer espavilar, o puguem fer que les coses puguen succeir bàsicament també en l'interior, per a aturar la caiguda demogràfica i per a generar esperança de vida sobretot, i esperança de projecte laboral, en base al turisme, a molts treballadors.

Per això, també tenim, i això ho lligaria amb la política d'infraestructures, en el centre de turisme, innovació i formació en la fàbrica Giner, per a abastir i accelerar empresarialment les pimes de l'interior.
I això seria probablement un altre debat.

En el tema del brexit, que m'han preguntat diverses senyories, clar que hi ha inquietud.
Però les xifres sempre són molt gelades i les xifres no poden reconfortar mai.
Però el mercat britànic ha tingut un comportament, minut i resultat, positiu.

És veritat que hi ha un despertar, diuen alguns operadors turístics, que han mostrat interés per recuperar evidentment Turquia, Tunísia i Egipte.
És veritat que les exploracions en Google, en buscadors, tenim la informació que hi ha un despertar de l'interés per estes destinacions.
Avui se sap tot.

Però després sí que és veritat que no hi ha.
.
.
, anava a dir feliçment per a nosaltres, però no, m'estaria equivocant, no s'ha de dir feliçment, la gent i tot el món no podem vore el turisme: Â«Mira, si li va malament a un rival, m'anirà bé a mi.
Â» No.

Però és veritat que a l'hora de fer reserves i tancar negocis, i tancar en definitiva clientela i paquets i comercialitzar, no s'han produït grans informacions o un desenllaç que ens faça pensar que el 2018 el mercat britànic no tindrà un comportament com el que esperem.

Evidentment, la idea que hem tocat sostre?
No passaria res si tocàrem sostre, quan les ocupacions al PIB de l'estiu, per dir-ho en termes col·loquials, ja són d'un percentatge, una mitjana de més del 90%.
No passaria res.
Hi ha altes mètriques.
Hem d'optar al birdwatching, al senderisme, al busseig, fira de Birmingham.

Vull dir, el mercat britànic, el brexit, ens ha d'obrir a altres possibilitats amb més potencial i amb més capacitat de tir i amb més capacitat de renta i de generar aquí més dinàmica i rendibilitat econòmica.
Nosaltres no podem parar mai.
El brexit introdueix incertesa, clar que sí.

Fa poc vaig estar en un debat amb l'ambaixador de Gran Bretanya, i li comentàvem i pareix que la clau estarà en els termes, en la lletra menuda de l'acord de la desconnexió, quan faça dos anys, que serà l'any que ve, que es va activar l'article 50 al Tractat de Lisboa.

Per tant, hem de defendre amb totes les armes que, malgrat les decisions polítiques baix el meu punt de vista absolutament desencertades d'aquell referèndum, però eixa és una opinió, hem d'aconseguir que al final hi haja un resultat win win, que guanyem tots, que no carreguem de fronteres, de barreres, de barreres mentals, sinó que l'estat social, i això el president ho ha dit moltes vegades, les prestacions sanitàries, tota l'hospitalitat.
.
.
, que els britànics es continuen sentint a gust a casa nostra.
Perquè el turista britànic sintonitza molt bé amb l'oferta de la Comunitat Valenciana.

Incerteses n'hi ha, però empíricament no podem dir que segurament cau -perquè això és una altra dada empírica- el poder adquisitiu dels ciutadans britànics, però s'haurà de vore això com es va traduint en el futur.
De moment, els principals operadors turístics transmeten una sensació de confiança, d'estabilitat i de credibilitat del nostre destí.
Açò últim per a mi és el més important.

El senyor David Torres ha parlat.
.
.
, crec que d'alguna manera també he contestat en allò del nord d'Àfrica que remunten aparentment posicions, tant de bo.
Els nous turistes.
.
.
Clar, nosaltres sempre hem de conservar els mercats tradicionals i anar a buscar els mercats emergents que canvien d'una manera absolutament accelerada.

El turista avui és un turista tecnològic.
Ens interessen molt, per exemple, el perfil.
.
.
, i ahí, a Turespaña li hem dit que volem estar en tot el que signifique el treball dels mil·lennials.
Mil·lennials és un segment -vosté coneix perfectament- de la demanda, on capitals turístiques, territori turístic nostre es pot vore molt identificat en eixe perfil de demanda.

El creixement que tenim lògicament se situa -jo estic d'acord amb vosté- en els espais derivats dels productes culturals que són els que ens fan ser diferents, en l'àmbit rural, en l'experiencial que he comentat en els quatre blocs d'abans, patrimonial, gastronòmic, etcètera.

Sobre l'anunci fet pel president, en definitiva, contra la precarietat laboral, jo consulte.
.
.
, em consta que el Servof està pactant amb els actors socials i econòmics els termes d'eixe acord per tal d'estimular l'allargament de la contractació.
He de dir-li que fa poc s'han publicat dos ordres on vostés, senyor Torres, han tingut un paper fonamental pel tema de l'intrusisme, pel tema de les condicions laborals, de la sinistralitat, de les malalties lligades a les professions del turisme.

I jo crec.
.
.
Bé, hem complit el manament de Les Corts de la manera més lleial i crec que eficaç que hem sabut.
I ahí no puc més que agrair-li la sensibilitat.

Al senyor Pastor, en algunes coses crec que ja li he contestat específicament.
Allò de la plaça central prenc bona nota per vore com li donem més.
.
.
Sobre la percepció que passa en altres estands, doncs, tots tenim.
.
.
De vegades estàs en l'estand teu i d'un altre estand, doncs, passa una banda de música prop.
.
.
Vull dir, Ifema és com un gran mercat persa moltes vegades i no saps.
.
.
I l'acústica mateixa, això ens escapa a nosaltres, ens escapava i se'ns escaparà fins que.
.
.
Bé, no sé la tecnologia si podrà aïllar acústicament moltes de les externalitats que dels pavellons poden pertorbar als altres, no?

Jo crec que les marques no estan en eixa situació de.
.
.
, ni Benidorm en el tema del que comentàvem de la desaparició ni molt menys.
És imprescindible.
.
.
La contestació per al senyor portaveu de Ciutadans em val també per a vosté.

Els resultats que vosté em comentava crec també haver-li contestat.
Vull dir, una relació de causa-efecte és de sempre i en les últimes estadístiques i estudis que he llegit -i vaig acabant- els turistes, diguem-ne, el gran públic, el públic finalista que trien destinació en base als estímuls que reben en una fira generalista d'estes característiques, les dades diuen que no superen l'1%.
Els turistes, el consumidor que va.

La feina està en agendar, en perseverar, en la constància, en el networking, en l'agenda de reunions amb els intermediaris.
Jo crec que.
.
.
I això, doncs, si haguera de dir, en virtut dels resultats que tenim.
.
.
Home, doncs, les fires, no esta sinó totes, el pla operatiu no ens ha d'anar massa malament.

Però l'última cosa que podem fer és instal·lar-nos en una zona de confort mental.
Jo sempre pense que una zona de confort mental és una mena de corredor de la muerte, no?
, per al sector turístic en este moment.
I el sector està molt despert i el sector està en ganes de con conformar-se i de reivindicar i això és molt positiu.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor Colomer.

Iniciem el segon torn per part dels grups.

Mamprenem pel Grup Ciudadanos, senyor Woodward, quan vullga.

El senyor Woodward Poch:

Sí.

Señor Colomer, gracias por la contestación.

Lo que me refería yo en el tema del paraguas de la Comunidad Valenciana y los espacios o las marcas territoriales que había y los estands que había es porque, realmente -ya le digo-, aparte del malestar que pude comprobar con algunos, es que era complicado encontrar esas marcas territoriales.
Pero que no es porque lo haya dicho yo, son ustedes los que han puestos que iban esas marcas a Fitur y era difícil de encontrarlas.

Entiendo que la política debe ser de una forma que son las que están ustedes aplicando.
Pero que lo que yo le ponía de relieve era, no que se estuviera haciendo bien o mal, sino que también era complicado.
Ya que ustedes son los que presentan las marcas territoriales diferenciadas dentro de la Comunidad Valenciana, allí era difícil encontrarlas si no estabas dentro del estand como creo que ha dicho mi compañero del PP o porque sabías más o menos que son las que…, conforme estaban distribuidas el año pasado.

Lo de la parte central del estand, yo sí que lo llego a entender y por eso lo reflejo.
No tener o no… Cuando se presentan las programaciones, quedarse… Que yo creo que usted siendo el responsable también lo notó y lo ha reflejado, no lo ha querido decir del todo, pero que es triste ver que solo esté el alcalde o dos diputados o tres responsables de la agencia valenciana en esa presentación.

Que no sé cómo se puede mejorar, si se puede mejorar.
Está claro que la difusión es máxima, pero que es triste ver unos completamente…, y además que no tienen nada que ver con la programación o con lo que es el turismo, que está lleno, lleno, lleno, y la que realmente interesa es la que está vacía.

Me ha extrañado lo del tema de la tasa turística, que no hubiera salido entre los profesionales.
Eso es que les da igual o no les da igual.
He dicho que no se ha llegado… Ya no digo que lo plantearan ustedes, sino que los turoperadores, en las sesiones profesionales, me imagino que habrán dado este tema o lo habrán puesto encima de la mesa con las distintas empresas.

Sí que es verdad que cuando decían que se ha ampliado el producto del espacio, o sea, se amplía el espacio para el producto, eso, ¿qué ha significado con respecto a otros años?
Quiero decir, porque tal vez con tanta empresa, o si estaban muy bien colocadas, a lo mejor el exceso de mucho producto y les falta espacio o con el espacio que se tiene está bien o el que se tiene está mal aprovechado muchas veces y se podría dar más salida con lo del tema del estand central que se pueda utilizar en más espacios.

Yo también, en el tema de la gastronomía, le vuelvo a… Ya que lo hemos hablado, sé que se ha estado comentando fuera de Fitur, pero creo que también allí se reflejó bastante, porque hubo una presentación de gastronomía.

Sé que nuestro grupo propuso en los presupuestos del 2018 el tema de la Valencia Culinary Center.
Me gustaría, pues, como es un tema que hemos hablado, que lo pudiera retomar tanto con la Agencia Valenciana de la Innovación con el tema de (inintel·ligible) .
.
.
y con el tema de Denia, de la ciudad creativa que se está haciendo, a ver si lo podríamos llevar a cabo junto.

A lo mejor se tendría que unificar o no dejarlo atrás, porque ya sabe que es un tema muy importante, el tema de la gastronomía y se ve bien claro tanto en Fitur como en el tema de las vacaciones de la gente.

Y nada, muchas gracias y hasta la próxima.

El senyor vicepresident:

Gràcies, senyor Woodward.

Senyor Torres.
Val.
Senyor Pastor, aleshores?
Tancaran els dos grups que donen suport al Consell.
Sí, bé, és que açò és com a conseqüència d'una resolució, m'estava comentant el lletrat.
Jo també em confonc moltes vegades en relació als torns generals d'intervenció en les compareixences.
Ha canviat respecte de la passada legislatura i és un poc de folló.
Però bé.

Senyor Pastor, quan vosté vullga.

El senyor Pastor Llorens:

Bueno pues yo, comentar… Gracias presidente, lo primero.

Yo comentarle al señor Colomer que entiendo, comparto e incluso acepto algunas de las explicaciones oportunas que está dando esta mañana al Grupo Popular y a los distintos grupos políticos.

Pero quiero incidir en una en la que no me satisface la explicación que recibo o que recibimos por parte del secretario autonómico de la Agencia Valenciana de Turismo.
Y es la referente al plan de empleo de formación anunciado por el presidente Puig.
Y yo le quiero decir con toda la sinceridad del mundo que en este tema, desde el Grupo Popular hemos pasado un poco de la sorpresa a la preocupación.

Hemos pasado de la sorpresa que tuvimos… Podía ser incluso sorpresa en positivo cuando escuchamos al presidente Puig en Fitur a pie de estand anunciar, comprometer -no un cualquier que pasaba por allí, sino el presidente de La Generalitat, el presidente del Consell, Ximo Puig- comprometer diez millones de euros para un plan de formación que posibilitase, pues bueno, luchar contra la precariedad laboral que tiene el sector e invertir, mejor dicho, cerca de diez mil euros por empleado del sector que, por lo menos, pasase de seis meses de contratación, periodos de contratación por lo menos incrementase en tres más, es decir, a nueve.

Eso es…, genera sorpresa.
Diez millones de euros no es una cantidad nada desdeñable, importante.
Y el sector turístico representa, en cuanto a empleo, nada más y nada menos que el 14% aproximadamente del conjunto del de la comunidad.
Luego estamos hablando de medidas importantísimas, ¿no?
Bien, esa es la sorpresa que digo puede ser sorpresa en positivo.

Después viene la preocupación, porque nosotros en el mes de febrero o de marzo preguntamos en sesión de control al president de dónde pensaba obtener esos diez millones de euros, que no había presupuestado en los recién aprobados presupuestos para el 2018 que se habían aprobado en diciembre.
Es decir, en diciembre no presupuesto algo, en enero -un mes después- en Fitur lo anuncio a bombo y plantillo y en febrero la respuesta, que no dio él, la pregunta iba dirigida a él pero dio la vicepresidenta del Consell, Mónica Oltra, dijo que esos fondos iban a salir del Servef.

Por eso digo que ahí entra la preocupación, porque el Servef -como usted sabe- está dirigido por una persona, un director general, Nomdedéu, que cuando finaliza el ejercicio de 2017 ha pagado y ejecutado un millón de 184 millones que tiene presupuestados, es decir, el 0,54%.
Un millón solo.

Si el presidente Puig compromete diez millones y la vicepresidenta nos dice que quien los va a gestionar para ese plan de formación es Nomdedéu, pues… Por eso le digo que pasamos de la sorpresa, que podía sorpresa en positivo, a la preocupación.

Pero es que en puertas del mes de abril, es decir, a finales de marzo en sede parlamentaria usted, secretario autonómico, nos dice, cuatro meses después casi del anuncio del presidente Puig, que están en estos momentos viendo cómo y de qué manera el Servef, hablando con el sector…

Créame, señor Colomer, igual que le he dicho que acepto, comparto, muchas de las explicaciones que usted ha dado esta mañana hoy aquí, le digo que esta no me parece convincente, razonable, oportuna ni coherente.

Porque no es lógico, coherente, razonable ni incluso serio que el presidente del Consell anuncie a bombo y platillo en una feria internacional de turismo diez millones para un plan de formación, para un plan de empleo, para un sector como el turístico que, cuatro meses después, el secretario autonómico de Turismo, es decir, del ramo, nos diga que están iniciándose los contactos entre el Servef y el sector para no sé exactamente qué.

Yo creo que el año tiene doce meses, que estamos ya…, hemos consumido el 25% del mismo, es decir, cuatro meses.

No tenemos de verdad absolutamente ¡nada!
sobre la mesa, porque le conozco bien a usted y si usted tuviese algo sobre la mesa lo habría expuesto, es decir, no hay ¡nada!
de nada de aquellas palabras y de aquellos compromisos del presidente Puig.

Y, por lo tanto, espero que la preocupación que tenemos en estos momentos acabe en bien, pero no sé cómo va acabar en bien.
.
.

El senyor vicepresident:

Vaja concloent, per favor.

El senyor Pastor Llorens:

…con un señor -acabo, señor presidente- que, como le digo, ejecuta a final de año el 0,54%, un millón de 184 millones en el 2017.

Muchas gracias.
(S'interromp la gravació)

El senyor Garcia i Tomàs:

Moltes gràcies, president.

Gràcies, també, senyor Colomer pels seus aclariments.

Sobretot, jo crec que és molt important -i ara que parlem també un poc de treball i d'ocupació- eixa part quan ha parlat de la vertebració en eixe concepte de costa d'interior, doncs que eixe interior veja realment que s'està treballant per ells i que ho vegen realment també.

Perquè el turisme d'interior, a diferència dels problemes que a vegades origina el de costa que és més massiu, l'interior sí que és un turisme respectuós (algú tus) i que, a banda, l'ocupació que genera també és un ocupació de qualitat per la seua finalitat, ja siga un turisme de patrimoni, ja siga un turisme de natura, un turisme de cultura, etcètera.

Per tant, m'ha agradat eixa incisió que ha fet ahí, i sobretot, també, que l'interior ho veu ja com una possibilitat d'ocupació i de treball per als joves i també doncs que ajuden, que evidentment s'ha de complementar amb moltes més polítiques perquè eixe interior no perga població i se'ls ha de complementar.
El turisme per si sol no pot fer eixa funció que han de fer altres actors però sí que ajudar i vore com doncs passa moltes voltes, també, d'eixe pas de l'agricultura de fa uns anys cap a una altra manera de poder guanyar-se la vida i de poder ocupar-se, com és el del turisme, creant eixa…, i posant en valor eixe interior tan ric que tenim.

I, després, un apunt que ha fet vosté, i ahí sí que m'ha agradat perquè, clar, quasi identifica, doncs a partir d'ahí es pot fer un diagnòstic i es pot treballar, i a partir d'ahí acaba la realitat, i és quan han ficat ja eixa opinió del turista; eixa opinió del turista que hui en dia és el que vosté ha dit, que es fa una foto, es fica en un lloc i automàticament la veu tot el món, i a vegades és més impactant perquè a les fires al final va qui va, i està molt bé, i s'ha d'estar.

Però, ahí ¿què ens pot dir?
¿N'hi ha alguna estratègia que puga plantejar l'Agència Valenciana de Turisme al respecte?
Perquè és veritat que hui en dia l'opinió del turista que es pot expressar en internet i per tant arribar a totes els llocs, això, ¿com es va a plantejar des de l'agència?

Moltes gràcies i, com sempre, és un plaer tindre'l ací en la comissió, senyor Colomer.

El senyor vicepresident:

Gràcies, senyor Garcia.

Per a finalitzar, en nom del Grup Socialista.
.
.
No.

Doncs, té la paraula, aleshores, per quatre minuts el senyor Colomer.

Quan vosté vullga.

El senyor secretari autonòmic de l'Agència Valencia de Turisme:

Ara sí que tinc temps, ¿no?
, quatre minuts.

El senyor vicepresident:

Quatre, però, vaja, serem generosos en el temps.

El senyor secretari autonòmic de l'Agència Valencia de Turisme:

No, no, que ja estaran cansades les seues senyories.

Molt bé.
Moltes gràcies, per este segon torn.

El portaveu de Ciutadans parlava en definitiva d'una cosa que em quede amb eixe missatge, amb eixa proposta, que també l'han reforçada altres portaveus, però la idea de garantir un equilibri, una ponderació per tot allò que passe, independentment de l'hora i del convocant doncs que tinga una assistència de públic que no puga ser descoratjadora.
Això és complicat però -crec- és una bona hipòtesi de treball per al futur, garantir el ressò que mereix tot el món que estiga allí.

Quadrar la cronologia, quadrar les agendes és molt complicat, no cal que…, el mateix dia, la mateixa hora, el mateix lloc.
Jo m'atreviria a dir que són huit mil i escaig municipis a tot Espanya, més els pavellons internacionals, passen tantes coses, ¿no?
, en les mateixes coordenades espai-temps, que la veritat és que és complicat.

Jo, per això, cada dia crec més, encara que el reforç de Fitur per descomptat, però cada dia crec més en la constància permanent i en l'estratègia online, en les xarxes socials i en buscar les fórmules intel·ligents per a accedir a la demanda.

Avui es parla que qui tinga algoritme -ho hem dit en alguns moments-, qui tinga un algoritme tindrà en matèria turística la capacitat d'arribar a un segment de la demanda.
U està en la nació més gran del món, que és Facebook, que està donant un Â«me gustaÂ», bé, darrerament hem escoltat algunes notícies prou descoratjadores també, des del punt de vista del drets, i l'honor, i la intimitat de les persones, ¡compte!
, ¿no?
, però apretes un Â«likeÂ» i estàs venent l'ànima al dimoni perquè tota la teua (rient) traçabilitat de tota la teva navegació, dels gustos, d'allò que has visitat, algú està construint un patró de comportament dels teus gustos per a retornar-lo en forma de proposta turística singularitzada, personalitzada, d'acord amb el teu perfil, ¿no?
Avui el màrqueting turístic ja va.
.
.
, qui té un algoritme té la clau per a entrar en determinats mercats -vullc dir.

És el món en el que estem i que haurem de saber gestionar, també la legislació haurà de caminar acompassada amb tota la revolució digital i tecnològica per a ponderar els drets, però també buscant nosaltres amb l'instrumental que tinguem l'eficàcia per a tindre -el que dic moltes vegades- una bona intel·ligència de mercats i arribar al consumidor.

Perquè tenim, efectivament, moltes coses que oferir i que en una fira generalista és complicat d'encertar, ¿no?
, pel que déiem abans, que en un oceà de mostradors, cadascú a la millor més bonic, més encertat, més avantguardista, més innovador, més convencional, però tots el mateix dia, a la mateixa hora, en la mateixa ciutat, en eixe mercat persa, entre cometes i amb tota la meua estima, doncs hem d'obrir l'angular i vore el màrqueting i la promoció d'avui, que eixa partida es jugue en altres taulers també.

El tema del producte -crec que m'ha fet una pregunta concreta quant a l'arquitectura i els espais dedicats a això-, ha crescut un 70%, segons les dades que jo tinc, perquè -torne a dir-ho- el producte és la base, i crec que això ja forma part d'un gran consens de tot el sector, ¿no?
Són moltes coses el sector turístic, és un gran ecosistema, i ací han parlat de moltes variables: marques, territoris, mancomunitats, ajuntaments, diputacions, però, al final, el producte és una cosa molt important.

En el tema de la gastronomia, jo no puc més que agrair-li la voluntat i les idees que vosté ha posat damunt de la taula.
És cert que n'hi ha un estudi que està fent l'Agència Valenciana de la Innovació i que nosaltres també vam presentar el manifest, i m'he oblidat de dir-ho i era absolutament significatiu perquè, a més, va ser el dia de la Comunitat Valenciana i ho va presentar el dia que estava el president, el manifest per la cuina valenciana i l'estratègia gastronòmica (soroll de papers) que haurà de ser en xarxa.
És veritat que Dénia és una capital gastronòmica indiscutible, en el guardó el reconeixent de la ciutat creativa de la UNESCO, però és evident que hem de ramificar tota l'estratègia en tot el territori.

Sobre el tema del pla d'ocupació -que han preguntat-, jo, clar, l'accent el pose en Â«presentó a bombo y platilloÂ».
A vore, jo crec que el president ho va presentar amb molta responsabilitat i tractant de connectar en un problema social que tenim que es diu la discontinuïtat, i es diu la necessitat de consolidar plantilles, de consolidar capital humà, d'entendre que els treballadors, les persones són el principal actiu de la nostra economia, conscients que hem de lluitar en base a producte, en base a la intel·ligència de mercats, contra l'estacionalitat, i això és un bucle o un peix, com es diu col·loquialment, que es mossega la cua però que, també, en este cas des del Servof es pot estimular la prolongació de la contractació.

Eixa és la història que activa el president, i a partir d'ahí el Servof, que jo discrepe de la.
.
.
, però tampoc és el debat d'avui, de la versió, i dels noms, i dels responsables que jo crec que no són el que vosté diu, ¡ni de lluny!
, però estan en la responsabilitat de quadrar una ordre i pactar-la; tot el que fa el Servof necessita del plàcet, del vistiplau dels actors econòmics i socials, i això no és de hui per a demà.

Evidentment, la data de Fitur ens obligava a presentar davant del sector una notícia -crec- molt ben rebuda pel sector, però això ha de tindre el seu recorregut.
Jo crec que hem d'aguardar la necessitat de consolidar plantilles i que si l'administració pública pot ajudar, deu ajudar, evidentment, ¿no?

I res més, acabar agraint-los la participació de tots, el que deia vosté, que és un grup proponent, junt amb Compromís, del tema de la gastronomia; la gastronomia són sabors i són sabers, no és una història menor, és una història central del relat i del model turístic.
I esta és una terra de savis i de savieses.

I, en eixe sentit, fem que el món ho conega, ¿no?
, en Fitur i més enllà de Fitur, cada dia de les nostres vides, i en les xarxes, senyor Garcia, naturalment.

Moltes gràcies, senyor president.

El senyor vicepresident:

Doncs, moltíssimes gràcies al senyor Colomer i a tots vostés.

Alcem la sessió.

Moltes gràcies.

(S'alça la reunió a les 13 hores i 16 minuts)