Ind%C3%BAstria%2020231030HTML.html





Comissió d'Indústria i Comerç, Turisme i Noves Tecnologies realitzada el dia 30 d'octubre de 2023.
Comença la reunió a les 10 hores i 33 minuts.
Presideix la diputada senyora Mònica Àlvaro Cerezo.
Reunió número 3.

La senyora presidenta:

Molt bon dia a totes i a tots.

Comencem passant llista.

La senyora secretària:

Sí, bon dia a tots.

Comencem passant llista.

(La secretària passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Hi ha quòrum, podem començar la comissió.

La senyora presidenta:

Molt bé.
Doncs el primer punt de l'ordre del dia és l'aprovació de l'acta de la reunió anterior.
Algú té algun inconvenient?
L'aprovarem per assentiment?
Perfecte.

Proposició no de llei sobre els centres logístics, presentada pel Grup Parlamentari Compromís (RE número 1.
181, BOCV número 14)

La senyora presidenta:

El segon punt de l'ordre del dia és la PNL presentada pel Grup Parlamentari Compromís, amb registre 1.
181.
Ho defensarà el seu portaveu, el Vicent Marzà, tindrà sis minuts.

Després hi ha presentada una esmena, per a la presentació de l'esmena tindran també sis minuts.
El ponent aleshores haurà de dir si accepta o no accepta l'esmena, per això tindrà tres minuts, i després ja fixarem posició la resta de grups, i tindran tres minuts, en principi, i tres minuts per a replicar al ponent -poquet a poquet anirem agarrant-nos, eh.

Doncs, vinga, comencem.

El senyor Marzà i Ibáñez:

Gràcies, presidenta.

Bé, doncs des del grup Compromís pensem que aqueta proposició no de llei, no només és important per a la temàtica en concret que anem a debatre i per les seues concrecions, sinó perquè pensem que és paradigmàtica respecte al que estem jugant-nos, respecte al model d'energia i la seua implantació i afectació, no només a la indústria, sinó al conjunt del nostre territori.

En eixe sentit, pensem que és una proposició no de llei que pot ser molt exemplificant, pot ser un exemple molt clar del que ens estem jugant.
Tenim una oportunitat en aquest model de transició energètica cap a un nou model energètic que siga distribuït, que siga democràtic, que ajude a les nostres indústries ja implantades, i que, per tant, ens ajude a no només ser més competitius, sinó a tindre millors llocs de treball, de major qualitat i més llocs de treball, o continuar amb un model energètic que es concentra en molt poques mans, que està sobretot al servei de diferents multinacionals i que de parada al nostre territori el degrada i que el fa de forma especialment insistent en aquells territoris on, o bé hi ha poca població o bé s'han dedicat a altres usos, com són els usos agrícoles.

Per això nosaltres tenim clar que cal avançar cap a una transició ecològica que ajude el conjunt de la ciutadania en eixe accés a la generació i al consum d'energia molt més barata, molt més sostenible, però també que ajude a les nostres indústries.
I en eixe sentit tenim un cas paradigmàtic d'eixa relació que tant de temps portem defensant Compromís, que és necessari, que és una bona ordenació del nostre territori per a no colisionar en els diferents projectes i perquè tots puguem eixir-ne beneficiats.

I en eixe sentit parlem d'un projecte que ara mateix està ja aprovat per part del govern, en este cas el govern del Botànic, que és un projecte d'inversió estratègic, un projecte industrial estratègic d'un centre logístic al servei d'un dels principals motors econòmics que tenim al nostre país, especialment per a les comarques de Castelló, que és la indústria ceràmica.
Parlem dels termes municipals, tant de la Vall, com de Nules, com de Xilxes, com de Moncofa i d'altres municipis que necessiten, a més a més, eixe suport a un centre logístic de la indústria ceràmica, eixe suport a una indústria que necessita el nostre recolzament, un projecte que ja està aprovat i que assegura, com a mínim, 350 llocs de treball, no en la seua construcció, sinó en el seu funcionament, i que pot arribar fins a fins a 600, i que, a més a més, complementa la resta de llocs de treball que estan en joc, precisament per les necessitats del sector tauleller.
Una empresa, a més a més, que és la segona productora a nivell europeu i és una de les productores més grans també del nostre territori, que és valenciana.
Per tant, és una indústria, és un projecte industrial que no només és estratègic, sinó que és necessari i que al mateix temps comporta tots els informes favorables del nostre govern de la Generalitat Valenciana.

En canvi, tenim també en els mateixos terrenys, i encara més, una macroplanta prevista que té informes negatius de la Generalitat Valenciana, repetisc, amb informes negatius de la Generalitat Valenciana, i que, per contra, ha obtés una via favorable de del ministeri.
A més a més, que està al servei d'una multinacional noruega, que res té a veure amb la productivitat del nostre país i que desconeixem els seus llocs de treball que pot generar, sobretot sabent quin tipus de llocs de treball es generen que és durant la construcció sí, però després és molt menor que el que es planteja amb eixe centre logístic per a la ceràmica.

Per tant, què és el que pot passar?
Doncs que això ens està passant perquè hi ha dos qüestions que per a nosaltres són clau abordar: la primera de totes, si donem suport a la nostra indústria, aquella que ja està arrelada i que és del nostre territori, com és la indústria ceràmica, per tal que puga seguir avançant i seguir generant llocs de major qualitat i majors llocs d'ocupació; o també, si el que necessitem és ordenar el nostre territori perquè els seus usos estiguen ben determinats.
I ho tenim claríssim, nosaltres fem una proposta que bàsicament es podria conjugar en dos marcs d'actuació: per un costat, s'ha de prioritzar el projecte d'inversió estratègica industrial del centre logístic, no pot anar a qualsevol lloc, a diferència d'altres projectes, ha d'estar en aquells llocs on hi ha una bona connectivitat, un centre logístic necessita d'unes bones infraestructures per a seguir endavant; en canvi, no passa el mateix amb eixa megaplanta solar.
Per això el que nosaltres diem és que s'ha d'ordenar el territori d'acord amb les necessitats i a la realitat que tenim al nostre teixit productiu i al conjunt del nostre territori.

I una segona part de propostes que van precisament a instar al que hem dit sempre, i és que instem el Govern d'Espanya perquè no puga autoritzar, que no autoritze les megaplantes o plantes que tenen informes desfavorables de les autoritats competents de la Generalitat Valenciana i, per tant, d'aquells territoris, d'aquelles institucions que saben i que tenen com a competència la gestió del nostre territori i la seua ordenació.
Per tant, si existixen informes negatius no entenem de les autoritats competents com es pot autoritzar per part d'un ministeri.

I en eixe sentit, llancem també una pregunta a l'aire, i és que està incomplint alguna normativa valenciana eixa declaració d'impacte ambiental per part del ministeri?
Ho veurem durant el temps.
Per això és tan important que es coordine i que no es puga autoritzar aquelles qüestions que estan amb informes negatius de les autoritats competents, en este cas, de les autoritats de la Generalitat Valenciana.

A més a més, és una qüestió clara del principi de proximitat, en tant que nosaltres volem sí o sí que siga el propi territori valencià, les institucions valencianes, els que determinem eixa ordenació del territori, i que ja ens ha passat en altres megaprojectes, que, per cert, i ací ja els ho llance, tant al Partit Popular com al Partit Socialista, que s'han manifestat en contra d'eixos megaprojectes i que fins i tot governs, tant el govern del Botànic com l'actual govern han manifestat que recorreran projectes semblants a aquest autoritzats per part del ministeri.
Per tant, estem plantant-nos davant d'una situació en què pensem que és evident que aquesta proposició no de llei hauria de ser aprovada pels posicionaments previs, tant a la Diputació de Castelló com als seus municipis, els alcaldes i alcaldesses dels seus partits han votat a favor d'una proposta pràcticament igual que aquesta.
Per això els demanem que voten a favor, sinó no sabrem en quina posició estan.
I també per eixa ordenació del territori, eixe suport a la indústria ceràmica que tant necessitem.

Gràcies.

La senyora presidenta:

Ara, per a la defensa de l'esmena pel Partit Socialista, tindrà la paraula el senyor Ramon Abad?
Molt bé.

El senyor Abad Soler:

Gracias, presidenta.

Buenos días, señorías.

Que estén ya en marcha en esta legislatura las comisiones legislativas es un síntoma de normalidad democrática, y que podamos debatir en ésta, la Comisión de Industria, Turismo y Comercio, del futuro de sectores estratégicos de nuestra tierra es una responsabilidad para todos los que estamos aquí.

El Grupo Parlamentario Socialista les anuncio que durante este mandato tendremos siempre con esta comisión un perfil constructivo, talante reflexivo y, sobre todo, actuaremos con la máxima capacidad que está en nuestras manos para tratar de llegar a acuerdos con el resto de los grupos parlamentarios de esta comisión, con el objetivo de trabajar por la prosperidad, el bienestar y el futuro de nuestro pueblo y de nuestra tierra.

En el estreno de los trabajos de esta comisión ya empezábamos marcando el rumbo poniendo la agenda parlamentaria a asuntos capitales, asuntos que importan, que son necesarios para el devenir de la marcha de nuestra economía y la capacidad que pueda tener en nuestra tierra para generar riqueza y para generar puestos de trabajo.

Ateniéndonos al orden del día, el Grupo Parlamentario de Compromís plantea esta proposición no de ley en una declaración de apoyo a uno de los sectores clave de nuestra economía, como es la cerámica en la provincia de Castellón.

Mediante esta PNL, Compromís resalta también, aparte de todo lo que ha explicado el ponente en la primera intervención, resalta la necesidad de que la Generalitat actúe de la manera más diligente y también más ambiciosa para solventar las trabas y dificultades que está teniendo la puesta en marcha de este proyecto de inversión estratégica en la Plana Baixa.
Y también desde el Grupo Parlamentario Socialista hemos presentado a esta PNL una enmienda.

En primer lugar, solicitamos en esta enmienda suprimir el punto 1 porque, sencillamente, desde el Partido Socialista entendemos que el Gobierno de España adopta todas sus decisiones respetando el marco competencial y sobre todo adopta sus decisiones desde la más absoluta legalidad y respetando la normativa vigente.
Por tanto, pedimos la supresión de este punto al considerar que es una obviedad reclamar esa cuestión al Gobierno de España.
Y en cambio, también, instamos a la Generalitat a que ponga todos los medios disponibles, su capacidad y sus recursos para conciliar los intereses de los sectores estratégicos de nuestra comunidad y, al mismo tiempo, garantizar la instalación de este tipo de energías alternativas, nuevos desarrollos económicos empresariales.

Desde el grupo Socialista, a lo largo de la pasada experiencia de gobierno en el Consell, hemos mantenido siempre la idea fundamental de trabajar junto a nuestros sectores productivos para garantizar su crecimiento y el desarrollo.

Es por todo ello que desde el anterior Consell se adoptó todas las decisiones basadas en este crecimiento económico.
Y en cuanto al sector de la cerámica en Castellón se adoptó el acuerdo de relanzar este proyecto, este PIE de manera fundamental.

Este proyecto ahora, señorías, lo hereda el nuevo Consell, el Consell del PP, del Partido Popular y de Vox, y confiamos que también el actual Consell ponga toda su energía, su talento y capacidad para que las decisiones que tenga que tomar sean acordes esa al desarrollo de este PIE.

Y, al mismo tiempo, no somos ajenos a la polémica que se ha suscitado y se está suscitando con la instalación de nuevas plantas de energía solar en todo el territorio de la Comunitat Valenciana.
Pues bien, la posición del Partido Socialista es clara y contundente, si apostamos por la economía verde y por la consolidación de estas energías alternativas tenemos que ser conscientes que hay que darle viabilidad administrativa a esta instalación de estas plantas solares, viabilidad y luz verde, siempre que se cumpla con la normativa vigente, por supuesto, y conciliando todos los intereses para su implantación.

Señorías, la noticia es que estamos enviando fuera de nuestras demarcaciones territoriales y sobre todo los mensajes que estamos trasladando a los inversores extranjeros, con la paralización de proyectos de plantas fotovoltaicas en nuestra comunitat, como, por ejemplo, el caso de Elche y de otros municipios, de una inversión de cerca de cien millones de euros, no es nada positivo.
Paralizar o suspender licencias ya concedidas por anteriores administraciones, ajustadas a la ley, demuestra una visión muy corta y cortoplacista del futuro económico y ambiental que tiene que ser nuestra tierra.

Por ello, el mensaje claro y nítido, desde el Partido Socialista, es «sí» al PIE del centro logístico de Castellón y «sí» a la instalación de plantas fotovoltaicas que, entre otras cosas, nutra de energía a estos centros logísticos, conciliando también ambos intereses.

Gracias, presidenta.

La senyora presidenta:

Doncs, per a acceptació o rebuig de l'esmena, té la paraula el senyor Vicent Marzà per tres minuts, que ara afegiré.

El senyor Marzà i Ibáñez:

Gràcies, senyora presidenta.

La senyora presidenta:

Un moment, un moment, un moment.
Calma, que ací no estan (inoïble) …

El senyor Marzà i Ibáñez:

Pensava que podria gastar eixe temps.
(Rialles)

La senyora presidenta:

No, no.
(Rialles)

A vore, és que si…

Quan vosté vullga.

El senyor Marzà i Ibáñez:

Gràcies, senyora presidenta.

No podem acceptar aquesta esmena, de cap manera.
Des de Compromís, no podem acceptar una esmena que el que fa és anar en contra dels diferents posicionaments que hem tingut de compromís amb les diferents lluites que hi ha, ciutadanes, al voltant de la implantació, de forma ordenada i veritablement sostenible, de la transició energètica, però també, fins i tot, de posicionaments que hem tingut en estes Corts Valencianes.
I, per això, em sorprén aquesta proposta del Partit Socialista que el que fa és demanar que s'eliminen uns punts que són exactament iguals que una proposició no de llei que va comptar amb el vot favorable del Partit Socialista, el 22 de març del 2023, en estes Corts Valencianes i que, a més a més, va comptar també amb el suport del Grup Parlamentari Popular -per això, després veurem que fa el PP-.
Però és que el Partit Socialista es va manifestar, clar i ras, a exigir al Consell perquè determinara al govern de l'estat que no es pogueren autoritzar aquelles plantes que tingueren informes negatius per part de la Generalitat Valenciana.
Per això, no entenem que es vullga obviar aquest punt en la nostra proposta no de llei.

I és que és evident que necessitem ordenar el nostre territori, i en això hi estem d'acord, almenys hi hem estat d'acord fins ara.
Veig que ara igual ha canviat el posicionament del Partit Socialista; espere que no i que ho reconsideren i retiren aquesta esmena, perquè ja van votar a favor de la literalitat que anava, fins i tot, més enllà del que diu aquesta proposició no de llei i posava, clarament, que s'instava i, en cas que no ho fera, que ho fera també la Generalitat, instara eixe… i que recorreguera la Generalitat.
Això ho vam aprovar junts i juntes el 22 de març, ací, en una comissió de Les Corts Valencianes.
Per tant, el que em preocupa més és que canvie el posicionament del Partit Socialista i que no siga simplement un oblit del que es va votar el 22 de març.

Per tant, nosaltres el que tenim clar és que cal seguir avançant per una implantació ordenada en el nostre territori i que siga compatible amb els usos que són preferents i que són determinats.
Perquè tot el territori no és igual.
Una implantació d'un centre logístic en la zona on està…, que, a més a més, per cert, té, en gran part del seu percentatge de la seua superfície, generació elèctrica també, és a dir, no estem parlant d'una ocupació de l'espai perquè no es genere electricitat, no, no, estem parlant d'un centre logístic que, a més a més, té, en gran part dels seus metres, una implantació d'una planta solar.
Doncs, el que estem dient és que cal prioritzar aquest tipus d'espais que generen molts més llocs de treball i que són compatibles amb els usos que hem tingut fins ara i no la resta de projectes, que el que estan fent és tornar a pressionar sobre els mateixos territoris, tornar a pressionar sobre la mateixa gent, en eixa escalada i especulació que hi ha al voltant de la generació energètica.

En eixe sentit, queda clar el nostre posicionament.
El que no tenim clar, si no la retira el Partit Socialista, quin és el seu posicionament que, en teoria, ha defensat al costat de veïns i veïnes en els seus ajuntaments, on s'han aprovat coses semblants, i també…

La senyora presidenta:

Senyor Marzà.

El senyor Marzà i Ibáñez:

…a les plataformes que estan al respecte.

Gràcies.

La senyora presidenta:

Doncs, bé, el Partit Socialista?
Sí?

El senyor Abad Soler:

Gracias, presidenta.

Por eso, precisamente, solicitamos al Consell y a la Generalitat, en esta enmienda, que ponga todo de su parte, que ponga toda la capacidad, que ponga todo el liderazgo para intentar conciliar todos los intereses, los intereses, por supuesto, de la instalación de este PIE, pero también la puesta en marcha de estas plantas de energías alternativas que puedan nutrir de energía a este PIE.

Por lo tanto, por eso solicitamos esa conciliación de estos intereses para los desarrollos de todos los nuevos asentamientos industriales, económicos, empresariales, más allá de lo que pueda surgir en un determinado momento.

Sobre este debate, la posición del Partido Socialista no ha cambiado, sigue siendo la misma.
Pero, por eso, pedimos al nuevo Consell, igual que hicimos en la anterior experiencia de gobierno desde el Consell, tratar de liderar la conciliación de los intereses y, por supuesto, que sea compatible la instalación tanto del PIE como de estas energías alternativas.

Muchísimas gracias.

La senyora presidenta:

Senyor Marzà, té vosté tres minuts, si desitja contestar.

El senyor Marzà i Ibáñez:

Sí.
Com hem dit, la literalitat de la nostra proposta ja va estar aprovada, fins i tot anava més enllà, en una proposta que vam debatre el 22 de març del 2023, amb els vots favorables del Partit Socialista, del Partit Popular, d'Unides Podem i, evidentment, de Compromís, com a proposants.
Però és cert que no és compatible tot i el posicionament d'indefinició moltes vegades porta que no es facen aquelles coses com s'han de fer.
I és que nosaltres ho hem dit clarament, cal avançar en una transició energètica justa i això no pot ser a costa de tot.
I no podem quedar-nos en la indefinició, perquè la indefinició porta que qui acabe prenent en la partida, qui acabe prenent la iniciativa siguen les grans multinacionals que, precisament, van en contra de projectes industrials propis, del nostre territori, que generen major ocupació i de major qualitat i més sostenible en el temps.

Per tant, el que cal, i així ho hem acordat en nombroses ocasions i espere poder seguir de la mà en eixe sentit, doncs, és evident i és que cal ordenar el nostre territori i els seus diferents usos.
Cal fer-ho des de la proximitat, per tant, amb la participació del conjunt de la ciutadania, especialment dels municipis afectats.
Li recorde que els municipis afectats, molts d'ells, alguns d'ells governats pel Partit Socialista, altres pel Partit Popular, altres també amb participació de Compromís, tots ells s'han manifestat favorablement a açò que nosaltres estem plantejant ací.
Per tant, si férem cas del que ens demanda la nostra ciutadania i les seues representacions democràtiques, els ajuntaments, votarien vostés a favor d'aquesta proposició no de llei i es reiterarien en un posicionament clar.

No podem quedar-nos en una indefinició d'esto sí y lo otro también.
De vegades, és impossible compaginar dues qüestions que, entre elles, són totalment…, que col·lisionen completament.
I, per tant, u s'ha de definir i ha de decidir, en un cas concret com el que estem parlant, si necessitem un centre logístic al servei del conjunt de la indústria ceràmica que, a més a més, ja comporta una planta de generació, o si el que fem és, altra vegada, plegar-nos als interessos de les multinacionals que volen especular en el nostre territori de forma massiva, amb una especulació energètica que genera molt menys llocs de treball i que, al mateix temps, va en contra dels interessos estratègics de la Plana Baixa, del conjunt dels municipis afectats.

Per tant, nosaltres tenim clar que cal seguir avançant i cal seguir avançant d'una forma ordenada i en coherència amb tots els posicionaments que hem tingut fins ara i no descavalcar-nos ara d'un posicionament que va ser en aquell moment pràcticament unànime, amb l'excepció de Vox, que no va entrar -sol passar-, però sí la resta de forces parlamentàries representades a les Corts Valencianes ens vam posar d'acord.
I, si ens hem posat d'acord per a defensar-ho de la mateixa manera en una part del nostre territori, ho hem de fer també a la Plana Baixa; ¿o és que la gent de la Plana Baixa no necessita el mateix reconeixement, la mateixa unanimitat que s'ha tingut en altres territoris?
Jo crec que és evident que hem de seguir avançant amb una proposta que el que fa és vertebrar el nostre país i evitar que hi haja eixa especulació energètica també a la Plana Baixa.

La senyora presidenta:

Doncs, molt bé.

S'entén que no s'accepta l'esmena.
Per la qual cosa, continuarem amb la fixació de posició d'aquells grups que encara no han intervingut, de menor a major.

Entenc que vosté, senyor Albiol, farà la fixació de posició per part de Vox.
Doncs, té vosté tres minuts.

El senyor Albiol Talaya:

Muchas gracias, presidenta.

Ya les adelanto que, desde el Grupo Parlamentario Vox, no vamos a apoyar esta enmienda.
Entendemos que sobre lo que plantean ya se está trabajando, ya se ha analizado la situación.

Y, respecto a las garantías ambientales y paisajísticas en la autorización de proyectos energéticos, decir que es esencial lograr un equilibrio entre el desarrollo económico y la protección del medio ambiente.
Y estamos de acuerdo en que la autorización de proyectos energéticos debe considerar su impacto ambiental y asegurar que se minimicen los efectos negativos en la biodiversidad.

No hay que olvidar que los proyectos energéticos pueden generar beneficios económicos, empleo y desarrollar nuestros municipios.
Es importante asegurarse de que estos beneficios se compartan equitativamente entre todas las partes involucradas.
Por tanto, la implantación del proyecto se está llevando a cabo desde la conselleria competente en materia de ordenación del territorio y urbanismo, que está trabajando en ello.
La Generalitat y la Conselleria de Innovación, Industria, Comercio y Turismo apoyan y apoyarán todas las inversiones que se realizan en la Comunidad Valenciana que sean positivas, desde el punto de vista económico y a nivel de renta y generación de empleo.

Y, en el caso de la propuesta formulada por Compromís, pues eso, decir que la Generalitat y la conselleria están analizando y examinando la situación actual para llegar a una solución óptima para los intereses de todas las partes.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Doncs, el proposant vol fer alguna rèplica?

El senyor Marzà i Ibáñez:

Sí.

La senyora presidenta:

Doncs, té vosté tres minuts.

El senyor Marzà i Ibáñez:

Bé, doncs, si estan fent-ho i és el que vosté diu, entenc que sabran quin és el camí i quin és l'objectiu, és a dir, què és el que se vol fer realment.
I, si saben què és el que es vol fer realment, doncs, entenc que, veient les declaracions que s'han fet fins ara i el posicionament que ha tingut este govern en determinats projectes que estan exactament igual que aquest…, i m'explique: vam poder veure l'altre dia en premsa que una de les conselleres del govern, en este cas la consellera de territori, deia que s'anava a recórrer una autorització, que tenen una DIA per part del ministeri, pel fet de tindre en contra en informes de la Generalitat.

Doncs, entenc que no ha d'haver ningun inconvenient a fer el mateix en la resta de projectes que estan en la mateixa situació perquè, si no, el que ens podem trobar és que hi haja, en paral·lel, unes autoritzacions que generen moltes dificultats per a la seua implantació i que, al final, al remat, el que acabe passant és que una inversió que pot generar més de tres-cents cinquanta llocs de treball fixes a la comarca, que pot seguir avançant -per cert, la seua comarca-, uns llocs de treball que poden seguir donant suport a una indústria que és més necessària que mai, que és la indústria ceràmica, i que necessita de més suport que mai i d'inversions com aquesta i d'administracions que estiguen al seu costat, no val, no paga, no és de rebut dir estamos al lado de la cerámica i, després, no posicionar-se en qüestions com aquesta.
És bastant evident que cal seguir avançant perquè, realment, la indústria ceràmica tinga, doncs, eixe pol logístic, que té necessitat i que no pot ubicar-se en un altre lloc.

En canvi, si ordenem bé el nostre territori, podem instal·lar plantes de generació fotovoltaica en altres llocs que no col·lisionen amb interessos tan essencials, que generen tants llocs de treball com els que estem ara mateix debatent sobre la indústria ceràmica.

Per tant, entenem que tots els grups deuríem estar d'acord en una situació, en una proposta tan senzilla, tan normal, tan adequada a les necessitats dels nostres sectors industrials, que el que diu és: prioritzem aquest projecte d'inversió estratègica que generarà més llocs de treball, que no degrada tant el territori i que, a més a més, ajudarà -i això pensava que a vostés els agradaria- especialment a una empresa valenciana, a una empresa d'ací.

Si vostés tampoc estan d'acord amb això, ja no sé en què hi van a estar d'acord.
Per això, li encomane, li encarisc que, bé, s'ho repense i, si no s'ho repensa, doncs, bé, serà vosté qui els haurà d'explicar als seus veïns i veïnes que està en contra que una empresa valenciana, de aquí, estiga més ben situada que no una empresa de fuera, que viene a especular con los puestos de trabajo de nuestros obreros.

La senyora presidenta:

No vol fer ús de la rèplica?

A vore, sí que m'agradaria que aquells proposants que vullguen fer ús de la rèplica, ho diguen, val?
, perquè la presidenta no pot estar preguntant o coaccionant les persones si volen fer ús de la rèplica.
Entenc que el senyor Albiol no vol fer ús del seu torn de rèplica?
Molt bé.

Doncs, passem, doncs, a la fixació del Partit Popular.
La farà el senyor Gutiérrez, si no m'equivoque?
Doncs, té vosté tres minuts.

El senyor Gutiérrez Martín:

Muchas gracias, señora presidenta.

Señor Marzà, yo estoy acostumbrado a las incongruencias, pero usted ha dicho, en su propia intervención, que desconoce cuántos puestos de trabajo genera la planta solar y, en la misma frase, es capaz usted de decir, dándole otra vez la vuelta a las circunstancias, que genera menos puestos que la otra circunstancia.
O sea, es capaz de decir que lo desconoce y que genera menos puestos.
Incongruencia.

Bendito problema lo que tenemos delante, señores de Compromís.
Bendito problema el que se nos plantea, hacer compatible, precisamente, una instalación de planta solar y la creación de un centro logístico.
Esa es la diferencia entre ustedes, que lo que ven es un problema, frente a otros que lo que vemos son oportunidades.

El hecho de la apuesta en energías renovables es una verdadera bendición para el progreso de autosuficiencia energética y la no dependencia de otras formas de energía, y ni qué decir tiene la importancia que tiene el centro logístico cerámico y lo que su implantación representa, y la relevancia que, por cierto, le está dando precisamente este gobierno sí, y no durante los últimos años, con una apuesta real por el sector y doblando las ayudas en subvenciones que el sector cerámico estaba recibiendo hasta día de hoy.
A ver, que yo entiendo que está muy bien poner ahora sobre papel, a modo de propuesta, el apoyo al sector cerámico, como está usted haciendo, pero, vamos, que llevan ocho años gobernando ustedes y estas son las circunstancias que nos encontramos ahora.

¿Y cómo encarar este bendito problema?
Estas son las bases con las que hemos de enfrentarnos a este tema: máximo respeto a las garantías ambientales y paisajísticas en la autorización de estos proyectos energéticos; máxima necesidad de la acción inmediata en cuanto a lo que el cambio climático y la degradación del medio ambiente suponen, no vale ponerse de perfil en estos temas, como llevan haciendo durante ocho años paralizando proyectos de vital importancia.
Con transparencia en la toma de decisiones, haciendo partícipes a todas las partes, teniendo bien claro que los proyectos de índole energético pueden ser beneficiosos para la economía, el empleo y el desarrollo de nuestros municipios.
El inmovilismo, señores de Compromís, no es la solución, y todo ello, y en todos los casos con la garantía del respeto del medio ambiente.

Y, señores de Compromís, ustedes, en el punto 1, ya que no han aceptado la enmienda del Partido Socialista, hablan en su propuesta, y digo literalmente, «Instar al gobierno español a respetar las competencias autonómicas en la ordenación del territorio y urbanismo», literalmente.
Señores, son sus socios de gobierno, a día de hoy ustedes les apoyan, exijan ustedes a sus socios del Gobierno de España que respeten las competencias autonómicas en la ordenación de retorno de territorio y urbanismo, nunca se lo hemos escuchado decir hasta ahora… Es un bucle melancólico.

Hoy queda claro…, los posicionamientos del Partido Socialista y de Compromís, que realmente sí que estaban alergia, alejados, por lo visto, así ha ido la cosa durante ocho años.
Así que, señor Marzà, no sé cómo no se extraña también del cambio de postura del Partido Socialista, también estamos un poquito acostumbrados.

En resumen, ya se está trabajando en ello por parte de las consellerias, La Generalitat ya está analizando y examinando la situación actual para llegar a una solución, se velará por el interés de todas las partes, sin estridencias, sin rasgarse las vestiduras, con eficiencia, apoyando todos los proyectos que supongan empleo y riqueza para nuestra comunidad.
Nuestro voto, por supuesto, será en contra de la propuesta.

Muchas gracias.

El senyor Marzà i Ibàñez:

Gràcies, senyora presidenta.

Doncs bé, igual és que vosté no s'ha llegit el projecte o no m'ha vullgut escoltar, el que he dit clarament és que…

La senyora presidenta:

Un moment, senyor Marzà.

El senyor Marzà i Ibáñez:

.
.
no sabem…

La senyora presidenta:

Vosté intenta aprofitar…

La senyora presidenta:

Sempre!
(Rient) Per això estem!
(Rient) Gràcies.

La senyora presidenta:

Ara ja.
(Rialles)

El senyor Marzà i Ibàñez:

Gràcies.

Deia que…, igual no m'ha escoltat o no s'ha llegit el projecte, el que he dit clarament és que no sabem els llocs de treball que generarà de forma estable.
Lo únic que diu el projecte d'Arada Solar és el que generarà en la seua construcció.
En canvi, de forma estable, és evident que els centres logístics generen molta més ocupació, i això sí que està en el projecte, que són tres-cents cinquanta llocs de treball directes i vora sis-cents en un futur.
En canvi, una planta d'energia fotovoltaica genera molt pocs… de treball, no estan ni definits en el projecte… Els únics que estan són els de la seua construcció.

Deia que hi ha canvis de posicionament, doncs, igual serà que Compromís és l'únic que no va a canviar de posicionament, pel que estic veient, perquè vostés van votar a favor també d'eixa proposició no de llei el 22 de març del 2023, que diu exactament el mateix que aquesta.
I ara vostés van a votar en contra?
¿Què passa, que ara ja no volen estar instant a eixe compliment de l'autonomia i la representació de la legalitat, amb els informes negatius de la Generalitat no es puga aprovar projectes per part del ministeri?
Ja no estan d'acord en això, perquè això és el que diu, i això és el que van votar vostés el 22 de març.
Comencem a veure certes incoherències?
O incoherències, per exemple, en el que estan votant als seus ajuntaments?
Ja veient la seua posició no em sorprén que no estiga ací l'alcalde de Moncofa, que és diputat, el senyor Wences, com és que no ha vingut?
, perquè en el seu municipi va aprovar exactament el mateix que estem presentant ací i ara el seu partit va votar en contra?
Què està passant al Partit Popular?
En qui estan a favor de qui?
A favor dels seus municipis?
A favor dels seus alcaldes?
O a favor, o una altra vegada més, de les grans multinacionals que els marquen el camí?
Per favor!
Vull dir, vostés no poden vindre ací a parlar d'incoherències quan són la incoherència en persona, personificada en un partit, i, a més a més, quan durant tot este temps han estat gastant fins i tot a la Diputació de Castelló, ara governada pel Partit Popular, que també s'ha posicionat en el mateix sentit del que nosaltres estem plantejant, i ara sí, vostés diuen que en contra, que «todo mal», «que puede ser posible todo a la vez»…

Home, per favor!
, que els nostres conciutadans saben que no són xiquets i xiquetes, que són adults, eh?
, que sabem el que és compatible i el que no, i que sabem clarament que no es pot implantar una megaplanta solar que ocupa més de tres-centes mil plaques, que vagen per damunt d'uns terrenys que ara mateix estan prioritzant-se, o que deurien prioritzar-se per a un centre logístic.
No es pot parlar de donar suport a la indústria ceràmica i que tot estiga bé en la indústria ceràmica i, en canvi, no es done suport a les necessitats d'inversió més específiques que té la indústria ceràmica, entre elles la construcció d'un centre logístic que genere tanta ocupació.
I que vagen en contra, i que vagen en contra de posicionaments dels que vostés ja han votat a favor… Estan…, crec que queda bastant clar, que els seus alcaldes no estaran molt contents amb açò, els estan desautoritzant avui ací, que la presidenta de la diputació no deu estar molt d'acord, l'estan desautoritzant vostés ací i, en canvi, els que estaran molt d'acord són uns empresaris, que no duen precisament ací, que no els importa generar llocs de treball ací i que se n'aniran els seus beneficis cap a sa casa allà Noruega.

La senyora presidenta:

(Inintel·ligible) … aixina, val?
(Rient)

El senyor Gutiérrez Martín:

¡Ah!
, perdone.
Muchas gracias presidenta.
(Rient)

Atentamente le he escuchado, el que parece que no me ha escuchado es usted a mí: no es incompatible.
¿Por qué una cosa sí otra no?
Es que precisamente ese es el problema, que ustedes quieren generar problema cuando lo que hay es oportunidades.

Miren, vamos a ir un poquito más al grano.
En cuanto a los proyectos energéticos y el punto dos de su propuesta, porque el punto uno ya he dejado bien claro cuál es nuestra postura al respecto.
El respeto a las garantías de dichos proyectos energéticos es esencial para lograr un enlace entre el desarrollo económico y, precisamente, la protección del medio ambiente, así es como se satisfacen todas las partes interesadas, decidiendo, y no paralizando, que es lo que hacían ustedes.

Estamos de acuerdo en que la autorización de proyectos energéticos tiene que considerar su impacto ambiental y asegurar que se minimice los efectos negativos ante la biodiversidad, ante el agua, ante el aire y el suelo, y así se está haciendo.
Asimismo, la toma de decisiones sobre proyectos energéticos tiene que ser transparente y, sobre todo, permitir la participación activa de los municipios y de todas las partes interesadas, no unos sí y otros no.
La autorización tiene que ser un proceso inclusivo, y no lo que hacían ustedes, unilateral.
Esa es la diferencia.

Y, miren, por otro lado, porque parece que estamos dejando de lado el centro tecnológico.
Los puntos 3 y 4, relativos al centro logístico, perdón, de La Plana Baixa y su estado de tramitación, a ver si soy suficientemente claro en todo esto, que, por cierto, esto lo podían haber consultado ustedes, que también estaban en el gobierno.
Miren, de acuerdo con la legislación que regula dicha tramitación, la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunidad Valenciana, en cuanto al desarrollo del PIE y las medidas adicionales, y de acuerdo con el artículo 64.
1 de dicha ley, la conselleria solicitada, en este caso la de industria, a instancia de parte interesada, aspirante a promotor, y en el plazo de quince días, estamos hablando del centro logístico, les sitúo, formulará consulta sobre la viabilidad de su iniciativa ante la conselleria competente, en este caso la de ordenación y territorio; dicha conselleria competente en materia de industria realizó el informe de sostenibilidad allá por julio del año 2022.
De ello emanó un acuerdo del 28 de abril del 2023, del Consell, de declaración del proyecto «Centro logístico cerámico», presentado por la mercantil Azulmed en los términos municipales de Vall d'Uixó, Chilches y Moncofa como proyecto de inversión estratégica sostenible.
Y en dicho acuerdo, puntos 2 y 3 de dicho acuerdo del Consell, designar a la conselleria competente en materia de ordenación y territorio y urbanismo como la encargada de la aprobación de los instrumentos, es decir, de dar cobertura al PIES y la encarga de tramitar y aprobar el proyecto de urbanización con el auxilio y la colaboración de los ayuntamientos afectados.

Esto está en marcha… Por tanto, la implantación del proyecto se está llevando a cabo desde la conselleria competente en materia de ordenación del territorio y urbanismo.
Se está trabajando en ello.
Por lo tanto, como ven, ya se tienen los mimbres encima de la mesa para tomar decisiones y no bloquear.
Por lo tanto, no hacen falta fuegos de artificio ni hablar de obreros que pierden su trabajo.
Hace falta decidir, hace falta gestionar.
Por lo tanto, no apoyaremos su moción.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Doncs…

El senyor Marzà i Ibáñez:

Jo ho havia d'intentar.

La senyora presidenta:

Tu ho havies d'intentar, però…

A vore, (rialles) novata presidenta, però… (Rient)

Doncs, aleshores, passarem a votació a mà alçada.
Vots a favor de la proposta?
Vots en contra de la proposta?
7.
Abstencions?
4.
Queda rebutjada la proposta.

Proposició no de llei sobre la sostenibilitat en les destinacions turístiques, presentada pel Grup Parlamentari Socialista (RE número 1.
572, BOCV número 14)

La senyora presidenta:

I passem al tercer punt de l'orde del dia, que és la proposta presentada pel Partit Socialista, muy bien, número de registre 1.
572, que defensarà, si no m'han informat mal, ¿el senyor Villar?

El senyor Villar García:

Sí, la defiendo yo.

La senyora presidenta:

Doncs, té vosté, quan jo li diga…, quan jo li diga, sis minuts, ja.

El senyor Villar García:

Vale, gracias, presidenta.

Pues realizamos esta proposición no de ley con la intención de recordar al Consell el camino adecuado para la modernización del sector turístico, una estrategia nada partidista y que fue aprobada precisamente por unanimidad en la conferencia sectorial de turismo, un plan de modernización necesario para el sector que comprometió 3.
400 millones, unas cifras que nunca antes se habían dedicado antes al turismo.

El objetivo es desarrollar planes y programas que promuevan la innovación, la calidad, la sostenibilidad y la competitividad de productos turísticos de alto valor añadido para el cliente, así como desestacionalizar, algo que llevamos tiempo trabajando en la Comunidad Valenciana, y desconcentrar la oferta de lugares típicos del sol y playa y de ciudades.
Todo ello siempre basado en la colaboración público-pública y público-privada.
Para ello se crearon los instrumentos de los planes de sostenibilidad turística en destinos, a través de los cuales la secretaría de estado de España de turismo movilizó 1.
858 millones entre el año 2021 y 2023.
La Comunidad Valenciana no perdimos el tren, trabajamos, nos reunimos con la secretaría de estado y luchamos para que se presupuestara lo suficiente para modernizar nuestro sector.

En el 2021 fueron casi cincuenta millones de euros y contó con once destinos y con un plan integral de la Comunidad Valenciana, en el cual, por ejemplo, tenemos la mayor inversión en innovación con el sistema de inteligencia turística, con tres millones de euros, algo que ya está puesto en marcha.
En el 2022 fueron 54.
200.
000 euros, 19 intervenciones, de las cuales 16 era en destinos y 3 con las diputaciones provinciales.
Y esto puede sonarle algo como al fondo de cooperación: aquí era dinero de inversión directa, algo que trabajó el gobierno de Ximo Puig, pero que el señor Mazón, por ejemplo, no quiso activar en la zona de Alicante, nuestra provincia.
Y para el 2023 tenemos una inversión en la Comunidad Valenciana de 41.
531.
000 euros, que serían ejecutados para 22 destinos.

Y, al final, ¿todo esto qué nos lleva?
No nos jugamos únicamente la inversión, nos jugamos mucho más.
Nos jugamos estar a la vanguardia del turismo y modernizarnos.
Estos planes de sostenibilidad, por ejemplo, ayudan a que no exista…, bueno, no exista, no, a que no haya mayor éxodo rural, y pongo ejemplo en los planes de Tierra Bobal o Bocairent, con un millón y medio de euros cada uno, o los diferentes municipios de Peñagolosa, con un millón euros.
El despoblamiento creemos que es algo serio, así lo trabajábamos en el Botànic… En el nuevo Consell tampoco han dejado muchas pistas sobre el programa Avant ni nadie responsable para ello.

Toda esa esta transformación también tiene incidencia en las empresas y en la calidad del turismo, que al fin y al cabo es hacia donde queremos ir, las mismas que requieren certezas sobre estos planes para trabajarlos en tiempo y forma, si no, al final, terminaremos ahogándolas.
Deciros que la Comunidad Valenciana cuenta actualmente con 1.
443 servicios distinguidos en calidad turística y nuestra autonomía lidera el ranking en España y representa más del 20 % del territorio español a nivel de empresas certificadas.

Yo creo que eso es algo también que merecemos que se reconozca al antiguo gobierno, ese impulso que teníamos, que va alineado con el programa de Creaturisme, estas empresas kilómetro cero, que son más de mil doscientas, la mayoría pymes y autónomos, que se ha trabajado con ellas en red ligada a cuatro grandes productos, el cultural, como puede ser en festivales de música, en el cual tenemos más de cien festivales en la Comunidad Valenciana, las rutas culturales, el producto natural y el activo, y cabe recordar que estas empresas cumplen siempre con el código ético de Turisme Comunitat Valenciana, que redactamos y que fue capitaneado por Francesc Colomer.

Al final, como decía, estos planes tienen la importancia que tienen, no solamente en la inversión, y los retos a los que nos enfrentamos en la industria de la felicidad requiere de ese esfuerzo por parte de todos.
La descarbonización de la economía para llegar a ser neutros en 2050, esto que fue aprobado por el Consejo de Ministros en el 2020.
La alineación de estos destinos y de la propia comunitat con el cambio climático.
Algo que ya lo describimos en el libro blanco de 2016 y que hemos seguido trabajando con un manual de los ODS para empresas y para destinos.
Y, también, un manual de cambio climático para los destinos, para que se enfrenten a los cambios que le vienen.

Todo esto tiene que traducirse en estos mismos planes de sostenibilidad de la Comunidad Valenciana con la creación de una compensación.
Una compensación…, de que el turista pueda compensar su huella de carbono en los destinos cuando está de vacaciones.

También queremos trabajar la sostenibilidad en todas sus derivadas, no solo la medioambiental, que es en la que se suele centrar.
No queremos un greenwashing, sino hablar de economía, hablar de las políticas sociales, laborales y reputacionales, que también creemos que son necesarias.

Por último, el capital humano con los oficios convencionales que deben trabajarse.
Tenemos que transformar a través de estos planes la vinculada cuarta revolución industrial al turismo también.

Y por finalizar, la transformación digital.
Somos líderes ahora mismo en innovación en España, junto con otras comunidades como puede ser Andalucía o Cataluña, y no podemos perder ese camino.
Ya situamos a Benidorm con la plataforma PID con una inversión de 130 millones de euros que realizó el gobierno de Pedro Sánchez.

Estos retos ya quedaron marcados en la ley de ocio, turismo y hospitalidad, una ley adelantada a su tiempo, que fue en el 2018, pero con mucho trabajo, con mucha colaboración público-privada y público y pública, y decir que quien dirige ahora mismo el turismo lo tiene relativamente fácil.
Solo debe seguir estos planes, y eso es a lo que instamos al gobierno…, al Consell -perdón.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

No s'han presentat esmenes, per la qual cosa fixarem posició, com els he dit abans, de menor a major.
I recorden, si volen vostés la rèplica, només han de fer així i jo els la donaré encantada.

Aleshores, la senyora Llopis, si no m'enganye.
Té vosté tres minuts.

La senyora Llopis Noheda:

Gracias, presidenta.

Buenos días.

Me van a disculpar, pero es que plantear una PNL en donde una propuesta de resolución están instando al Consell a resolver con celeridad temas que tratan de planes de sostenibilidad turística de los años 2021, 2022 y 2023.
Tal vez mi ignorancia o desinformación, pero esa celeridad y esa rapidez con la que estaban exigiéndolo no llego a comprenderla si no se ven los plazos de ejecución que se están requiriendo, porque entiendo yo que lo dejarían todo planificado y programado, y con una calendarización de ejecución en los plazos, ya que estaban gobernando, entiendo que eso estaría al día.
Aparte de que hay un informe también técnico que nos dice la conselleria que se están ejecutando los procedimientos y plazos establecidos por la secretaría del estado en sus convocatorias, sin que se hayan producido en incidencias reseñables en el momento.

Entonces, me llama la atención el que se esté exigiendo resolver con celeridad y refiriéndose al año 2021, 2022 y 2023.
Cuando sabemos, por ejemplo, que en el año 2023 se hizo la última convocatoria del destino para 41 millones -como ha dicho, 41.
531.
000-, se han impulsado 22 planes y esta convocatoria fue en febrero hasta marzo del 2023.
Entiendo que están en ejecución.

También es verdad que como esto también depende de lo que es por parte del estado, yo hay algo que me entraban las dudas, porque parece ser que el estado no ha realizado la convocatoria del 2023.

Entonces, todos estos planes de sostenibilidad sí que es verdad, efectivamente, que ayudan a las nuevas tecnologías, al turismo, pero a mí me llama muchísimo la atención, porque para desarrollar todas esas innovaciones, toda esa tecnología en el turismo vemos cómo no hay un apoyo en los planes que se realizan en cuanto a temas laborales, porque para el turismo es más que necesario que haya gente atendiendo todos los servicios, y nosotros lo vemos, por ejemplo, en la ciudad de Alicante, pues la necesidad y que hay una cantidad de oferta de empleo que no se cubre.

Vemos también que a lo mejor hay unas necesidades importantes en los planes y, claro, las ciudades…, al fin y al cabo son los municipios los que tienen que desarrollar esos planes de sostenibilidad.
Yo, cuando hemos estado en el ayuntamiento, con los fondos Feder, por ejemplo, o la EDUSI y con los New Generation nos encontramos con que para la licitación y la burocratización que se hace para los contratos, primero tienen que estar presupuestados, o sea, que tarda un tiempo en el presupuesto del ayuntamiento; para la ejecución y la licitación de los proyectos se tarda casi un año cuando son ya unas cantidades superiores.
Es decir, que a veces uno se puede tardar entre tres años para poder empezar a realizar el proyecto, y muchas veces se están encontrando los ayuntamientos que cuando presentas estos proyectos, muy bien, empiezas con mucho ánimo, pero luego vas viendo cómo los plazos te van comiendo.

Por eso había una información y por eso esa inquietud que tenemos en este momento aquí en el Consell, y es que se estaba hablando el otro día, por ejemplo, de los fondos Feder y la necesidad de que vamos a tener que devolver si no ejecutamos antes del 31 de diciembre.
A mí me parecen muy bien los planes de sostenibilidad, pero sí que es verdad que primero, como depende de los ayuntamientos, hay que ser muy cautos, y con los fondos, sean del estado y, en este caso, cuando son fondos europeos, son muy exigentes, tal y como lo tienen que ser…

La senyora presidenta:

Senyora Llopis.

La senyora Llopis Noheda:

…pero no a veces es lo más idóneo para desarrollar.
Creo que se tiene que hacer de las propias políticas internas del Consell y no depender tanto de los ayuntamientos.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Sí?
Ara?
(Veus)

Té vosté tres minuts.

El senyor Villar García:

Me sorprende la falta de información que tienen cuando están en el gobierno.
Ustedes están en el Consell y se supone que deberían tener toda esta información sobre los planes de sostenibilidad, pero se los explicaré yo.

Los del 2021 se refirieron enseguida a los destinos; 2022, también, y 2023, también.
¿Qué ocurre con todo esto y en qué estamos dudando?
Precisamente en lo que expone, que no sabemos cómo están, no sabemos cómo van a avanzar o no creemos que avancen, porque todo ha sido negativo, cuando esto es una inversión directa a los diferentes destinos para trabajar, en el cual también tienen un porcentaje para gestionar y externalizar, es decir, para que no se ahoguen.
Precisamente en eso ya había pensado el gobierno de Pedro Sánchez cómo diseñó la modernización del sector turístico.

También me ha hablado usted de Alicante.
Pues Alicante podría preguntarle cómo van, pero en el 2022 ya se ingresaron 2.
441.
513 euros, para que ejecutasen y modernizasen Alicante, algo más que necesario y que no solo se dediquen al turismo de cruceros.
Creo que Alicante es mucho más y puede hacerlo mucho mejor el gobierno que tienen allí.

La estructura.
Mire, antes estábamos hablando de la gestión, de cómo nosotros podíamos trabajar o no.
Cuando salimos de Turisme Comunitat Valenciana se creó una dirección para los fondos europeos, el cual tiene un equipo ya más de siete personas.
Aparte tienen otro equipo externalizado, una consultoría, para dinamizar todo esto, ayudar a los destinos uno a uno, hacer una personalización de la oferta que puedan hacer.
Se han creado ejemplos, como usted decía, de concursos.
Pues todo eso ya lo pueden ir trabajando y pueden instar también a sus colegas de gobierno, al PP, a que todo esto lo pueden impulsar, porque hay muchas cosas ya hechas.

Lo que no queremos es que duden o que si escuchan ustedes la palabra sostenibilidad o si escuchan la frase sobre «la descarbonización» tengan dudas.
No, miren, esto es algo bueno para el país, para España, para la Comunidad Valenciana y para todos los destinos.
Así que por eso le decía que esto es algo que nos convence a todos.
Así que espero su voto a favor.

La senyora Llopis Noheda:

Si yo no dudo de que sea bueno para todos.
Lo que no entiendo, efectivamente, es resolver con la celeridad.
Es decir, cuando está pidiendo celeridad ¿es porque los plazos se acaban y entonces piden celeridad?
Porque si desde el departamento técnico y desde la conselleria nos están diciendo que los procedimientos van de manera normal, que se están siguiendo las líneas establecidas, no entiendo…, no sé, el planteamiento de esa celeridad, si está dentro de los plazos y se están desarrollando.

Yo entiendo que se van a seguir los planes de sostenibilidad, tal y como ha habido un concurso y que se han adjudicado a ayuntamientos y otros que son a nivel autonómico, pues entiendo que si ya están, tiene que haber una continuación, efectivamente, y se tienen que realizar una vez que están dentro.
No se va a retroceder todo.
Entonces, yo creo que se tienen que trabajar en tiempo y forma, y que lo obvio es que se esté trabajando y no exigir que trabaje… Claro, es que yo doy por hecho de que lo van a hacer en tiempo y forma, y lo que sí que habrá que hacer es ayudar a aquellos que lo puedan llevar retrasado, pero yo creo que eso es una tarea propia de la conselleria.

Entonces, yo creo que…, no sé, que pedir la celeridad, pues a no ser que se cerrara el plazo como ocurre con los Feder, que es para diciembre, entendería que pidieran ustedes a ver qué celeridad y qué plan se va a hacer para llegar a diciembre, pero creo que es al 2026, si no me equivoco.
Entonces, la celeridad es lo que no entiendo, por qué esa celeridad y esa urgencia.

La senyora presidenta:

Intervindrà ara, pel grup Compromís, el seu portaveu, Vicent Marzà.

El senyor Marzà i Ibáñez:

Gràcies, senyora presidenta.

Vaja per davant que anem a votar a favor de la seua proposició, per això tampoc hem realitzat cap esmena.
Sí que per a nosaltres és especialment important posar damunt la taula què és per a nosaltres essencial en aquest tipus de projectes de sostenibilitat en destí.
Creiem que cal centrar-se, com així ho marca la mateixa estratègia marcada pel govern de l'estat en diverses qüestions.
Una de les primeres és que perquè un destí siga realment sostenible, i un projecte turístic ho siga, ha de ser també sostenible per a aquells que hi treballen.
I, per tant, sí o sí han de servir aquests recursos per a millorar les condicions de treball de tots els treballadors i treballadores del sector.
És un dels eixos estratègics que es determina, però pensem que cal posar especialment èmfasi en aquesta qüestió.
Ha de servir també per a una certa desconcentració territorial.
És a dir, no podem, per tant, seguir tenint i posant tots els nostres recursos per a la millora del sector, tampoc en una única franja del nostre territori.
Especialment volem posar els ulls en el nostre entorn rural, però també una certa desconcentració empresarial.
No pot ser que estos fons, com ha passat en altres projectes comandats pel govern de l'estat, acaben destinats de forma molt massiva i concentrada en grans empreses.
Necessitem que es repartisquen en el nostre teixit productiu, en este cas, el nostre teixit turístic de xicotetes i mitjanes empreses arreu del nostre territori.

I, per un altre costat, hi ha una qüestió que és especialment necessària.
Hi ha molt molts tipus d'empresaris turístics.
Hi ha empresaris turístics que estan treballant molt i molt bé, i que treballen d'una manera molt sostenible centrada en allò que necessitem al nostre teixit productiu, i hi ha altres que estan aprofitant-se d'una qüestió, que és el desenvolupament d'un sector que tira, i tira molt bé, per tal de fer projectes que estan anant en contra precisament dels destins, és a dir, de totes i tots nosaltres.
Parle dels projectes que hi ha al voltant de…, de la problemàtica que tenim al voltant de tots els apartaments turístics il·legals, tots els apartaments turístics que estan ajudant a gentrificar moltes zones de les nostres zones urbanes, sobretot en les grans ciutats, però també comença a afectar en altres poblacions mitjanes.
I per això, per a nosaltres també és especialment rellevant que aquests recursos es destinen i ajuden també a combatre aquesta situació, que està anant en contra del mateix sector turístic i que està anant especialment en contra del conjunt de la ciutadania amb eixa tensió que s'està generant als lloguers, amb eixa tensió que s'està generant a l'accés a l'habitatge i que està fent que la vida siga impossible en alguns llocs del nostre territori.

Acabe en els 20 segons que hem queden, perquè m'ha fet especial il·lusió escoltar per part del representant del Partit Socialista la frase «mecanismos de compensación de usos para servicios municipales que han utilizado los turistas».
Està bé, m'ha agradat.
Això té un nom en tota d'Europa, es diu «taxa turística».

Gràcies.

La senyora presidenta:

(Inoïble; la presidenta parla sense micròfon) … para la rèplica.

El senyor Villar García:

Muchas gracias, presidenta.

No he dicho yo eso.
(Veus) No, no, no, no… digo lo de la tasa turística.
Ha dicho que el nombre es la «tasa turística».
Eso lo ha puesto usted.
(Veus) Por supuesto, sí.
Pero sí que le hablaría de sostenibilidad social.
Claro que sí.
De un programa de formación continua que llevan los CdT hasta que lo dejamos nosotros, que creo que es bastante interesante, que lo aprovechará.
Yo, al final, estaba diciendo que la nueva consejera lo tiene muy fácil.
Solo tiene que seguir la senda o hacer una copia y pega de las políticas que hicimos nosotros.
Y también lo aplaudía el propio PP al señor Colomer, en las políticas que estábamos haciendo.

Pero cuando hablamos de la desconcentración territorial o de la descentralización…, un poco de la oferta, ¿no?
, es lo que estaba lo que estaba explicando el señor Marzà, es que esas políticas son precisamente las que se hicieron desde la parte socialista y con el Botànic con el tema del Sicted.
Si es que se lo he recordado al principio de la exposición, somos la comunidad autónoma que mayores empresas tienen certificadas por el Sicted y eso es turismo de calidad.
Se tiene que seguir unos protocolos, se tiene que trabajar de una forma, se tiene que cumplir con unos servicios y con esos protocolos hacia los trabajadores, y esa parte creo que la tenemos bastante trabajada.

Queríamos saber también cómo avanzará el PP y Vox con todo esto.
O el programa de Creaturisme, que son todo autónomos y pymes, empresas kilómetro cero, con una peculiaridad de que son valencianas y que siempre trabajan en el tema del turismo, y todo es como nos gusta o nos gustaba a nosotros exponer, la industria de felicidad traspasada a la parte cultural, como decía.
He dicho festivales de música, pero podemos hablar de otros temas culturales.
Las rutas culturales que se hacían como la Ruta de la Seda, la parte natural o la parte activa que la parte de Castellón es muy importante o Turisme Activa, que es una asociación muy importante para nosotros, nos ayudaba en todo momento.

La comercialización.
Por supuesto que estoy de acuerdo, no con una tasa turística al turista, se lo explicaré…, supongo que esto tendremos tiempo para hablarlo, pero sí que estoy a favor de ayudar a las empresas valencianas a ir en contra de la comercialización de las grandes empresas, como puede ser un Booking o un Airbnb.
Eso ya está ocurriendo en otros lugares.

No me gusta demonizar a los apartamentos turísticos porque creo que tampoco se lo merecen todo, sí que es cierto que cada uno tiene que saber en qué parte del pastel está, y cada destino al final será lo que tenga que ser, porque un modelo requiere también a los apartamentos turísticos.

Con lo cual, esa parte a mí me gustaría que en los próximos debates lo hablásemos con un poquito más de…, con datos, ¿no?
, porque al final el dato mata al relato.
Y eso es lo que supongo que en los próximos días, en los próximos meses, tendremos la tasa turística y con ese debate que tanto os gusta a vosotros.

Gracias.

La senyora presidenta:

Ara passarem a la fixació de posició del grup popular.

Senyor Pérez Fenoll.

El senyor Pérez Fenoll:

Gracias, señora presidenta.

Buenos días, señoras y señores diputados.

Nos trae a debate hoy el grupo socialista una proposición no de ley de tramitación ordinaria, que se adorna en un programa de planes de sostenibilidad turística en destinos y que se considera el principal instrumento de intervención de la administración turística española en el proceso de transformación del sector, y que tiene una particularidad muy interesante, yo creo que muy importante, ya que en los mismos planes existe un mecanismo adecuado para que en ellos participe la Administración General del Estado, las comunidades autónomas y los ayuntamientos.

Es la Secretaría de Estado de Turismo, a través de la Subdirección General de Desarrollo y Sostenibilidad Turística, la que desarrolla estos planes y programas que promueven la innovación, como bien decía el señor Villar, la calidad, la sostenibilidad y la competitividad de productos turísticos de alto valor añadido para el cliente, basándose, como también decía, en colaboraciones público-público y público-privada.

Por su parte, las comunidades autónomas realizan la ordenación y planificación del sector, dejando a las entidades locales un papel esencial en la gestión y configuración de destinos.
Esta colaboración interadministrativa sobre los destinos turísticos es clave para mejorar su sostenibilidad y competitividad y para mantener el atractivo de la oferta turística de España.

Desde nuestro grupo agradecemos cualquier esfuerzo sincero que sirva para apoyar al sector turístico, queremos cooperación, queremos aportación, pero así de esta forma no.
Esta proposición para nada es una nueva propuesta, para nada contiene alguna novedad que aporta al sector, es una propuesta en este momento innecesaria.
La propuesta es una mera estrategia política que busca simplemente desviar la atención.
El gobierno de los valencianos y su conselleria, en concreto, está muy comprometido con el sector turístico y no se dejará distraer por propuestas como esta.

Por esta razón, le adelantamos al señor Villar y a su grupo socialista que nuestro posicionamiento va a ser en contra, posicionamiento que quiero argumentar.
Empezaré diciendo que este posicionamiento tiene un razonamiento fuerte y claro y nada tiene que ver con las argumentaciones que utilizaba el Botànic para rechazar todas y cada una de las propuestas que se hacían desde el Partido Popular en las dos últimas legislaturas.

En primer lugar, les diré que el voto en contra se basa principalmente en que estos planes ya se están ejecutando; por tanto, no tiene sentido que ustedes lo estén demandando.

Y lo que piden es celeridad; la celeridad que ustedes reclaman la marcan los procedimientos y los plazos establecidos por la secretaría de estado, por cierto, secretaría de estado de ustedes, del Partido Socialista.

Y también votaremos en contra porque, siguiendo estos procedimientos, a día de hoy no hay incidentes importantes que puedan reflejar que algo se esté haciendo mal.

Por tanto, no a su propuesta porque no aporta nada nuevo ni reseñable.

Muchas gracias.

El senyor Villar García:

Muchas gracias.

Bueno, la verdad es que ya me ha sorprendido la mañana, de que el PP se ponga en contra de unos planes de sostenibilidad que es una política de estado, según hablan en la anterior legislatura, como que el turismo no se tocaba.
Aquí no teníamos agravio comparativo con los partidos.
Esto es algo, porque creo que ya está, me ha dado a entender el señor Pérez Fenoll, en el que pone en duda de si esto, todo, lleva su cauce, digamos, que no es partidista, o que ha sido partidista, cuando le puedo explicar que para estos planes se pasan, digamos, casi tres exámenes.

El primero es hacia la Generalitat Valenciana, y lo hacen consultoras, profesionales, los planes de hostelería de cada destino; luego, se evalúan por técnicos de la Generalitat Valenciana estos mismos planes y se puntúan; y, luego, de forma anónima, se envían a la secretaría de estado, y la secretaría de estado da los resultados también y vuelvo a evaluar estos planes.
Con lo cual, si usted ha dicho también que la secretaría de estado es de nuestro color y que parecía que eso nos podría ayudar un poco más, puede mirar los planes que ahí había ayuntamientos de todo tipo y de…, ¡vamos!
, creo que ha sido lo más imparcial que hemos hecho en muchísimos años.

Que no aporta nada, pues, mire, para mí esta PNL sí que aporta, sí que aporta a seguir unas políticas que, como le digo, políticas de estado, que ustedes se han llenado la boca diciéndolo constantemente, y no de ahora, sino en la oposición que hacían en el año anterior, en la legislatura anterior.

Creo que el 15 % del PIB y casi el 15 % de empleo directo e indirecto que se creaba en el 2019, digo cifras de 2019 porque el 2023 todavía no está, si no tiene importancia para que esto siga adelante…, miren sus compañeros de Vox que no sabían ni si se estaba ejecutando ni cómo funcionaba.
Espero que ustedes sí que estén puestos en todo lo que estamos hablando, porque creo que la modernización del turismo lo requiere.

La celeridad.
Pues, como le decía, claro que sí, una celeridad a que esto siga, a que no se frene.
Y ¿por qué?
Porque cuando todo suena a sostenibilidad, o todo suena a Botánico, o todo suena a socialismo, ¿no?
, pues parece que todo se puede dejar caer.
No queremos que se dejen caer unos planes de sostenibilidad como los del 2021 en el cual, por ejemplo, se lo he explicado, situamos a la Comunidad Valenciana en la vanguardia de la innovación con el mayor sistema de inteligencia turística de toda España, con tres millones de euros, o con un programa para medir, evaluar y comprar energía en la Comunidad Valenciana, que se tiene que ejecutar.

Entonces, todo esto lo estamos esperando desde el Botánico.
Y, por ello, me gustaría que, si rectificasen, pues creo que sería bueno para todos, no para mí como Partido Socialista, sino para el sector turístico que se lo agradecerá.

La senyora presidenta:

El senyor Pérez Fenoll per a torn de rèplica.

El senyor Pérez Fenoll:

Gracias, señora presidenta.

Señor Villar, con todo el respeto a su trabajo y hacia usted.
Toda la réplica me la he hecho bajo una premisa falsa, ha empezado diciendo: «El Partido Popular está en contra de estos planes»; no, no estamos en contra de estos planes, estamos en contra del oportunismo que genera su proposición de esta mañana.

Usted, sinceramente, con toda sinceridad, ¿cree que la proposición que usted ha traído a esta comisión, redactada como la tiene redactada, usted sinceramente cree que puede ayudar en algo al sector turístico?
¿Cree que pedir que se haga algo que se está haciendo sirve de algo?
¿Cree que pedir celeridad -en serio, piden celeridad-, cree que es sensato pedir a nuestra conselleria celeridad en los planes de los años 2020, 2021 y 2022, planes desarrollados mientras gobernaba el señor Puig?
¿Cree que es sensato y mesurado pedir que se resuelvan con celeridad los planes de sostenibilidad del año 2023, cuando todavía no se han convocado?

Usted sabe que en dicha convocatoria la secretaría de estado para el turismo, a través de la subdirección general, es la que marca los procedimientos y plazos en cada una de estas convocatorias, como usted decía.
Convendrá conmigo que lo que está aportando no es serio; si se cumplen los plazos, no pida celeridad, se están cumpliendo los plazos, se está trabajando.

Mire, señor Villar, si usted me dijera que esta propuesta está hecha por su grupo para justificar trabajo ante los jefes, la señora Torró y el señor Puig, le digo que lo entendería, y si ellos son partícipes de la misma, todavía lo entendería más, porque ellos sí que no tienen ni idea de lo que estamos hablando.

Sin lugar a ningún género de dudas, esta propuesta solo tiene un fin, que es desviar la atención de la conselleria.
Por cierto, que con el poco tiempo que lleva trabajando lo está haciendo fenomenal.

Señor Villar, usted sabe…, sé que ustedes saben que se está aplicando inteligencia artificial, como usted anunciaba hace un momento, en el sector de la conselleria; sabe que se recopilan datos de diversas fuentes, como hoteles, aeropuertos, redes sociales, encuestas; se procesan estos datos; se generan informes que ofrecen una valiosa información a las autoridades, a las empresas y a los interesados; se hacen visibles estos datos para que sean accesibles; se utilizan algoritmos que predicen las tendencias; se planifica el correspondiente márquetin para así optimizar los recursos, y así se interacciona con el posible turista con toda la información actualizada, y con todo esto se facilita la colaboración entre empresas turísticas, gobiernos y todos los demás actores, para mejorar esas experiencias.

Y ahí es donde estamos nosotros y también deberían estar ustedes.
Si quieren hacerlo bien y a favor de un sector tan importante para nuestra comunidad, se necesita una colaboración razonable.

Por eso, estará de acuerdo conmigo que con propuestas como las que traen ustedes esta mañana, la colaboración es cero, es nula, y por eso no nos queda más camino que el que le indicaba en mi primera intervención, que es rechazar su propuesta.

Muchas gracias, señora presidenta.

La senyora presidenta:

Doncs, escoltats els grups parlamentaris, passarem a votació.
Vots a favor?
6 vots a favor.
Vots en contra?
7 vots en contra.
No hi ha abstencions.
Queda rebutjada la proposta.

Proposició no de llei sobre un pla de recolzament al clúster de la ceràmica de Castelló, presentada pel Grup Parlamentari Popular (RE número 2.
745)

La senyora presidenta:

I passem al quart i últim punt de l'ordre del dia, que és la proposta no de llei del Grup Parlamentari Popular, registre 2.
745, que defensarà el diputat Salvador Aguilella.

Quan jo li diga, té vosté sis minuts.

Gràcies.

El senyor Aguilella Ramos:

Moltes gràcies, senyora presidenta.

Senyories, la indústria ceràmica, la producció de la qual es concentra a la província de Castelló, juga un paper crucial en l'economia de la Comunitat Valenciana, sent un generador significatiu d'ocupació i un referent en el mercat global a causa de la qualitat i innovació dels seus productes, exportant a més de cent huitanta països i representant en aquestos moments el 2,7 % del producte interior brut industrial d'Espanya.

No obstant això, en els darrers anys s'enfronta a un desafiament considerable, relacionat amb eixe augment extraordinari dels costos energètics, i els increments en els preus d'esta energia a Espanya estan impactant negativament en la debilitat de les empreses del sector i la seua capacitat per a competir a nivell global.

Malgrat la necessitat de fer costat al sector amb ajudes extraordinàries, aquest no representa una solució sostenible a mitjà i llarg termini i podrien considerar-se com un mer pal·liatiu.
Per tant, es fa imperatiu abordar la situació del sector ceràmic de manera estructural.

La substitució del gas per hidrogen és una possible eixida per al sector, per a reduir la seua dependència energètica.
És una font d'energia neta i sostenible per a alimentar, si s'invertix i es desenvolupa eixa tecnologia, els forns i els processos de producció de la indústria ceràmica.

L'hidrogen verd es produïx a partir d'aigua i energies renovables.
L'obtenció per electròlisi a partir de fonts renovables consistix en la descomposició de les molècules d'aigua en oxigen i hidrogen.

L'hidrogen verd, per tant, comporta una sèrie d'avantatges significatives per a este sector: reducció d'emissions de diòxid de carboni, independència energètica, estabilitat de costos, innovació i competitivitat.

En este sentit, per a enfrontar el desafiament energètic que ens presenten, una alternativa viable és la promoció d'este hidrogen verd.
I per això plantegem diverses qüestions.

El punt primer de la nostra proposta de resolució és instar el Consell, que les Corts instem el Consell, a implementar un pacte valencià de hidrogen verd, comptant amb els principals actors i sectors implicats en la generació i potenciar l'ús d'esta font energètica amb la finalitat, entre altres, de reduir la dependència energètica i donar una major estabilitat en els costos de producció a les empreses que formen part del clúster de la ceràmica de Castelló.

Ens consta que des del Consell, presidit per Carlos Mazón, s'està treballant en la constitució d'este gran consorci d'empreses i entitats públiques per a impulsar un gran pacte d'hidrogen verd en la Comunitat Valenciana, que, a més, permetrà liderar la producció de nous combustibles sostenibles en el sud d'Europa, afavorint la transició energètica de sectors tan rellevants com el ceràmic, que tractem en esta proposta de resolució, però, també del químic, o del de la mobilitat, o l'aviació comercial.

I sabem que, per exemple, membres del govern ja estan realitzant reunions, moltes reunions, amb l'objectiu de la posada en marxa real d'una col·laboració publicoprivada dirigida a crear en la comunitat un hub industrial d'energies renovables.

També, com a punt segon, plantegem en la nostra proposta que el Consell continue fent clústers de la ceràmica de Castelló, per a mitigar els perjudicis econòmics derivats de l'increment dels costos energètics a través de les línies de suport creditici i a fons perdut que brinda l'Institut Valencià de Finances, davant de la insuficiència de les ajudes i suport del govern central.

Malgrat que es necessari adoptar solucions estructurals, també cal implementar un sistema d'ajudes extraordinàries per a compensar les pèrdues del sector en el curt termini, i és evident que ha una forta demora en el govern central i amb Pedro Sánchez només preocupat en l'amnistia i obligant a ajudar a mantindre la viabilitat de la ceràmica de la qual depenen més de setanta mil llocs de treball directes i indirectes que inclouen transportistes o negocis situats al voltant del clúster.

Les ajudes no han arribat, són una promesa de com molt setanta milions d'euros per al sector, que a penes cobrixen el 4 % del sobrecost energètic patit des de 2020 pel gran sector.
Són ajudes irrisòries i que damunt tan sols són promeses en aquests moments.
I, a més, vénen en unes condicions, que han de pagar en menys de 60 dies als proveïdors per a poder tindre-les i no haver de tornar-les, eixes irrisòries ajudes.
Les ajudes no arriben i, si ho fan, i quan ho facen molt insuficients.
Per això, respecte a les competències autonòmiques es pot dir que el govern valencià està donant suport davant les dificultats que travessa el sector.
El nou Consell ha fet els seus deures i en sols un mes s'han doblat les operacions de crèdit concedides a empreses per part de l'IVF.

I com a tercera proposta demanem al Consell incloure en l'estratègia per a la reindustrialització de la Comunitat Valenciana 2024-2028 mesures per acompanyar el teixit industrial en la descarbonització dels processos productius, una estratègia que ha d'ajudar i acompanyar les nostres indústries, especialment a les pimes en la descarbonització dels processos productius, amb mesures com la l'electrificació amb energia de fonts renovables, l'aposta per l'hidrogen verd, els mecanismes de captació i aprofitament del CO2 o altres noves opcions.
Sabem que des de la Comissió d'Innovació, Comerç i Turisme ja s'està treballant en esta estratègia mitjançant un rigorós anàlisi sectorial i territorial de la indústria valenciana i un procés participatiu en què s'acordarà amb els actors principals dels sectors industrials, tant els diagnòstics com les mesures i les actuacions a desenvolupar.

Gràcies, senyora presidenta.

La senyora presidenta:

A esta proposta s'ha presentat una esmena per part del grup parlamentari PSPV-PSOE, que defensarà la seua diputada, la senyora Pina per un temps de sis minuts.

La senyora Pina Huertas:

Gràcies, senyora presidenta.

Bé, com dia el meu company Abad a l'inici de la seua intervenció en el primer punt de l'ordre del dia, ja estem ací per a tractar els temes que realment ens preocupen i ens ocupen i són d'interés per al poble valencià.
Per tant, benvinguda esta normalitat democràtica i al treball de camp que hui dóna inici amb aquesta primera Comissió d'Indústria amb els temes a tractar.

Bé, igual que en la PNL del primer punt, aquesta PNL i esmena van relacionades amb el sector ceràmic.
És clar que és un tema candent i que és un sector d'una importància vital per a la província de Castelló i per al poble valencià en el seu conjunt.
El clúster de la ceràmica s'ha vist perjudicat, com bé vos dia, per la situació mundial provocada per la covid, primer, i per la crisi energètica derivada de la guerra d'Ucraïna, després.

Com veuen, aquesta situació no és d'ara i des de l'inici és una qüestió que ha preocupat al govern, a l'anterior govern.
De fet, dels 26 milions d'euros, de les 21 operacions aprovades a primers de mes, eixes ajudes ja estaven gestionades amb l'anterior equip de l'IVF.
Per tant, mai podran dir el govern de Ximo Puig no haja fet costat al clúster de la ceràmica, de fet, va ser el que va impulsar estes línies d'ajuda i accions per a donar suport al sector.

Però, bé, això ho tenen clar les empreses i saben que estes ajudes es van tramitar amb l'anterior equip i, per tant, el treball estava fet.

Des del Grup Parlamentari Socialista hem presentat aquesta esmena de modificació amb la finalitat de donar contingut a una proposta del Partit Popular que considerem que no és més que una declaració d'intencions, i entenem, vista la moció, que l'única intenció d'aquesta moció és canviar-li el nom a projectes de l'anterior govern, que ja va deixar preparats, així com fer oposició al govern central.

Miren, canviar Estratègia valenciana de l'hidrogen verd per Pacto valenciano por el hidrogeno verde en res va a ajudar el sector ceràmic.
És més, de deveres crec que açò l'únic que comporta és inventant-se problemes on no hi ha.
És més, per primera vegada el govern central ha fet costat al clúster de la ceràmica aprovant unes ajudes per import de més de setanta milions d'euros.
Per tant, el punt 2 de la seua PNL està completament segat.
A més, atenent a la pròpia innovació, hem de tenir en compte que a nivell tecnològic dia a dia s'avança en mecanismes i opcions tecnològiques.

Per tant, la nostra esmena va més enllà, insta al Consell a fer realitat eixe suport que tant s'ha fet hui ací latent, suport que només serà veritat si s'augmenta en els pressupostos nostres la línia pressupostària 055 anomenada «Impuls a projectes industrials estratègics», que és la que ha permés impulsar, mitjançant subvencions en concurrència competitiva projectes industrials relacionats amb l'hidrogen.

Tenen l'oportunitat en aquesta esmena de demostrar que de deveres els preocupa la situació del sector ceràmic, que estan disposats a fer costat a les empreses ceràmiques i a totes aquelles indústries que poden beneficiar-se de les ajudes anteriorment comentades.
Està en la seua mà dotar econòmicament totes aquelles partides que tinguen a veure amb la innovació i principalment eixa línia de 055 que permet a les nostres empreses innovar i impulsar totes aquelles mesures que aniran encaminades a eixa reindustrialització basada en la descarbonització dels processos productius.
Només espere que atenguen a la nostra esmena.

La senyora presidenta:

Per acceptació o rebutjar-la esmena, té vosté té tres minuts.

El senyor Aguilella Ramos:

Bé, senyories, no anem a acceptar la seua esmena perquè seria contraproduent i seria negatiu per a tota la Comunitat Valenciana.

Vostés al punt primer mos diuen, en vegada de ficar eixa estratègia valenciana i fer tot el que s'està fent, mos diuen de continuar en l'estratègia que vostés havien plantejat, que això sí que és una declaració d'intencions, perquè en eixa estratègia fa més de dos anys, abans de les eleccions autonòmiques, que no havien fet res, res de res.
Per a continuar sense fer res no volem.
Volem que realment l'hidrogen verd puga ser eixa opció de futur i eixa opció d'oportunitats per al sector del taulell com per a molts altres.

Mos diuen continuar fent costat al clúster a través de l'IVF.
Miren, és que el que estem és millorant tota la qüestió de l'IVF, perquè vostés en els anys que han estat, en els últims anys, realment no s'havia tramitat pràcticament res, s'ha tramitat molt més, i li puc dir les xifres, en l'últim mes que s'havia tramitat en l'últim any sencer.
Per tant, continuar en això.

I, a més, ens demanen que llevem les referències a les ajudes del govern que han sigut insuficients i que no han aplegat, perquè eixos setanta milions que vosté feia referència no han aplegat a cap empresa, i ja vorem si apleguen i quan apleguen.
I les condicions són molt restrictives, amb la qual cosa molts que tindran eixos diners hauran de tornar-los.

Però els diré més.
Vostés no volen ficar perquè és el govern central, creuen que setanta milions ja està bé, i que no hagen arribat després que s'ha anunciara en setembre de l'any passat.
Els sobrecostos del sector han sigut de més de mil cinc-cents milions d'euros des de que van anunciar les ajudes, sobrecostos energètics.
I vostés diuen que ja en donaran, no sé quant, com a molt setanta milions, que no representen ni un 4 % dels sobrecostos.
I vostés volen que llevem això perquè diuen que això ja s'ha fet.
No, no, les ajudes són totalment insuficients.

Li he de dir més, li he de rebutjar també perquè la proposta, la proposta és la mateixa, anem a aprovar la nostra, i en la qual mos diu que hem d'accelerar al màxim el suport en eixe sentit al clúster, augmentar en un 10 % la línia pressupostària inclús a projectes industrials estratègics.
Mire, jo estic convençut, no he vist els pressupostos que hui se presenten, no he vist esta línia, però estic convençut que serà moltíssim més.
Vosté diu que en esta línia vostés van ser capaços d'impulsar projectes d'hidrogen verd en la Comunitat Valenciana, que esta línia és la que va fer eixos projectes.
No sé, no sé si serà per números, i els dic els números, eh, publicats i en execució a 31 de juliol.
En 2021 van ficar 2 milions d'euros.
Sap quant executar?
Zero.
En 2022 van baixar 2 milions a 1 perquè com tampoc anaven a executar res, doncs no van executar res, zero.
I en 2023 ja van pujar a 4.
060.
000 euros, dels quals a 31 de juliol hi havia executats 342.
000 euros, un 7 %.
I açò és el que vosté diu que el seu govern va fer per l'hidrogen verd, que estes línies són exactament les que van impulsar l'hidrogen verd en la Comunitat Valenciana.
Per això entendrà que li he de rebutjar la seua proposta perquè va en contra dels interessos de la Comunitat Valenciana.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gràcies.

La senyora Pina Huertas:

Gràcies, senyora presidenta.

Bé, ha començat vosté dient-me que nosaltres no havien fet res, l'anterior govern havia fet res en este tema.
Vam passat una pregunta parlamentària la setmana passada preguntant exactament quins passos havien fet per eixe meravellós Pacto valenciano por el hidrogeno verde.
La resposta ha sigut que no n'hi ha cap document que diga que s'ha fet res en esta àrea.

Bé, també comentava que des que han aplegat vostés s'han tràmit més ajudes per part de l'IVF en l'últim mes que en tot l'any.
Si la consellera haguera convocat el Consell només posar-se a treballar altre escenari tindríem.
La consellera va tardar dos mesos en convocar el consell de l'IVF que és el que eixes ajudes.
Ajudes que, per tant, ja estaven tramitades, com li he dit en la meua exposició, ja estaven tramitades en l'anterior govern.

Bé, queda clar que la intenció del Partit Popular, una vegada més, és fer oposició al govern central i canviar el nom de totes aquelles qüestions que ja estaven avançades en l'anterior govern.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Senyor Aguilella.

El senyor Aguilella Ramos:

Moltes gràcies, senyora presidenta.

Anem a veure, la labor del Partit Popular és vindre a millorar, a aportar solucions i a ficar en marxa totes aquelles qüestions que són necessàries per a la Comunitat Valenciana.
Tenien vostés abans la intenció o no, perquè ací realment qui va fer una declaració d'intencions va ser el Partit Socialista, que ho ficaria en marxa en el 2021 i ha fet absolutament res, res, en dos anys, en dos anys, des del principi de 2021 fins que se'n van anar no van fer absolutament res i van destinar zero cèntims, això, llevant d'eixos 300.
000 euros, que si vosté creu que amb això hi ha prou per a ficar en marxa i per a recolzar l'hidrogen verd com alternativa en la Comunitat Valenciana, pues és exactament el que han fer.

Miren, a pregunta de l'any passat, a preguntes també, quan se'ls preguntava què anaven a fer i quins diners tenien pensats destinar, diu que no sabien quan ho anaven a fer, que depenia de les empreses, que no sabien què anava a fer el govern i que quan arribe el moment, ja se fomentarà a través de diferents mecanismes de subvencions directes a fons perdut o altres tipus d'interés, etcètera, etcètera.
És la contestació que feia el seu govern.

Però, mire, els diré més, no sé si algú de vostés formava part de la Comissió d'Indústria en l'anterior legislatura, però és que una proposició no de llei molt pareguda a la que hui s'està presentant ací la va presentar el Partit Popular estant en l'oposició, perquè crèiem que este tema era un tema prioritari per a la Comunitat Valenciana, i sobretot per al sector del taulell a la província de Castelló.
Saben què va votar Compromís i el Partit Socialista a una proposta molt pareguda a la de hui?
Van votar que no, van votar que no.
Era el Partit Popular.
El Partit Popular ara està en el govern i els presenta una proposta, pràcticament la mateixa, perquè el Consell comence a treballar, el mateix que li demanaven al Consell del Botànic, li ho demana el nostre Consell, que comence a treballar en ficar diners, ficar alternatives, en agrupar a tot el sector públic, al del coneixement, a tot el sector privat per a ficar en marxa alternativa per a l'ecologia verda.
Això és el que estem fent i això és el que els proposem ací.
I espere que tots votàrem a favor d'esta proposta.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Senyor Albiol.

El senyor Albiol Talaya:

Sí, muchas gracias, presidenta.

Pues debatimos aquí sobre el sector de la cerámica de Castellón, un sector que da empleo, genera 17.
000 puestos de trabajo directos y alrededor de cincuenta mil indirectos, un sector que se está viendo muy perjudicado por unas imposiciones ideológicas que al final les acaba subiendo la factura de la luz.

Por tanto, si no actuamos ya, este sector, que ha sido pionera en el mundo, pues desaparecerá de nuestra región, de la región de Castellón.

La cerámica de Castellón es marca España, y hay que tener en cuenta que, en un país tan desindustrializado, Castellón es de las pocas provincias que tiene como mayor generador de ingresos por familia la cerámica, un sector que exporta por todo el mundo más de dos tercios de su producción.

La cerámica urge de un apoyo extraordinario para su recuperación, ayudas directas y urgentes, como ha hecho Italia, nuestro principal competidor.
Lo que está sucediendo es la pérdida de competitividad en los precios del producto en comparación con nuestro principal competidor en el sector cerámico de la Unión Europea, que no es otro que el italiano, que ayuda al sector con una bonificación del 40 % sobre el precio del gas, dejándonos en una indefensión total y en una inferioridad en cuanto a la competencia.

El mercado que ya se ha perdido va a ser prácticamente imposible de recuperar por el sector.
Por culpa de la nefasta gestión del gobierno de Sánchez, ha quedado tocado y, prácticamente, hundido.
El hidrógeno verde como combustible en todas sus modalidades se ha constituido como una pieza clave, pero entre sus desventajas se encuentra el elevado coste de producción, para obtenerlo es necesario usar una gran cantidad de energía y, posteriormente, encontrar una manera de almacenarlo y transportarlo.

Las empresas azulejeras de Castellón pagan elevados impuestos y tienen unas exigencias de países como China o la India, también productores, que no tienen.
Ante esta situación a nivel mundial, si el gobierno no les ayuda para darles el impulso, va a ser muy difícil sobrevivir.
Desde este gobierno, por supuesto, vamos a trabajar para dar soluciones reales a un sector vital en la provincia de Castellón, que genera, como hemos dicho, pues, mucho empleo, 17.
000 puestos directos, 50.
000 indirectos, y nuestro voto será a favor.

Muchas gracias.

El senyor Aguilella Ramos:

Sí, jo agrairia, al portaveu del grup de Vox el seu suport i que, per supost, anem a treballar de forma conjunta per a fer realitat eixes solucions que necessite el sector ceràmic en la província de Castelló i que disten molt de, com dia de les declaracions d'intencions que sí que tenia el Botànic, però que van fer absolutament res.

Moltes gràcies pel seu suport.

La senyora presidenta:

És el torn ara del Grup Parlamentari Compromís, el senyor Marzà, per tres minuts.

El senyor Marzà i Ibáñez:

Gràcies, senyora presidenta.

Doncs bé, anem a parlar de la ceràmica una altra vegada.
La ceràmica es defensa tots els dies, no només quan la proposta la fa el seu grup.
Per això li dic, senyor Aguilella, ha perdut una oportunitat de donar suport a la ceràmica en eixe centre logístic que hem votat abans i vostés han votat en contra.
Nosaltres, ací, ja li dic que anem a seguir donant-li suport també a la ceràmica, com ho hem fet en la nostra proposta, i també ho farem en aquesta.

Però a nosaltres ens agrada no estar en política de postureo, sinó en fer coses, en canviar les realitats i en arromangar-nos.
I, en eixe sentit, la seua primera proposta em sembla que és tan buida com que lo únic que fa és canviar-li el nom a una estratègia que ja havia començat.
Per cert, ¿ha executat el govern del Partit Popular i Vox la línia del pressupost que n'hi ha específica per l'hidrogen verd?
Fets i no paraules.
Diu: «era tot una estratègia que no anava a cap lloc»… Escolte, n'hi ha línia concreta, n'hi ha una línia concreta, ¿s'ha executat o no s'ha executat?
Els fets és el que vostés han de demostrar, no seguir ací fent postureos i simplement paraules per paraules.
Es necessiten solucions.

La segona…, el segon punt, parla de «seguir apoyando al sector de la cerámica», efectivament, «seguir apoyando», perquè l'Institut Valencià de Finances ja ho estava fent.
Per cert, parlarem de l'Institut Valencià de Finances i de la seua gestió en estos mesos al capdavant de la conselleria competent en l'Institut Valencià de Finances i què és el que realment han fet i què és el que els han deixat ja fet, allò que els agrada a vostés sempre parlar de l'herència, que l'herència només és per a tirar culpes, en canvi, no és per a evidenciar tot el treball que ja s'havia fet.

Estem especialment d'acord en la part final del punt segon… Jo mateix vaig anar a parlar amb el director general de la competència de la Comissió Europea a preguntar-li si era possible que el govern de l'estat puguera posar en marxa les ajudes que eren necessàries, com estava fent a Europa, com estava fent Itàlia.
Per cert, em va dir que no havia passat ningú pel seu despatx abans, ningú del Partit Popular, vull dir, ningú dels europarlamentaris que té el Partit Popular, ningun representant de les Corts Valencianes del Partit Popular, ningun representant del Partit Popular a l'estat havia anat a preguntar si era possible o no era possible.
És a dir, li importava ben poc si realment el que proposàvem era possible fer-ho o no.
De fet, no van proposar res, van haver de votar a favor d'una proposta de Compromís que deia «s'han de fer les ajudes, han de ser amb suficient quantia, han de ser de la mateixa manera que ho està fent Itàlia, amb bonificacions fiscals, ha de ser possible, perquè hem demostrat, anant fins a Brussel·les, que és possible fer-ho, i ens ho ha dit la persona competent».
Per tant, més treballar i menys posicionar-se, simplement, cara a la galeria.

I l'últim, cal una estratègia de reindustrialització.
És que ja existix, és que ja existix eixa estratègia, s'ha treballat durant tots estos anys.
¿Van vostés a fer possible que s'avance de forma directa i contundent amb el canvi tecnològic de la indústria ceràmica?
¿Van a continuar donant suport a eixe projecte pilot que ja vam fer el govern del Botànic, precisament a proposta de Compromís, de forns elèctrics a escala industrial?
Per cert, desenvolupats per l'Institut de Tecnologia Ceràmica i no només per empreses privades, sinó amb coneiximent públic… Doncs, ahí és on ens trobaran, amb el treball del dia a dia i amb solucions concretes.
I, per això, ja li dic que ahí sempre ens trobaran.

Gràcies.

El senyor Aguilella Ramos:

Sí, vàries qüestions.
¿S'ha fet algo en esta línia pressupostària que vostés no van fer absolutament res durant els anys anteriors?
Sí, s'han aprovat cinc projectes, tres destinats per a desenvolupar projectes pilot d'hidrogen verd, dotats amb 4,1 milions d'euros… Pot repassar la premsa de l'11 d'octubre, que va eixir tot publicat, i les resolucions del DOGV d'eixe dia, ho pot vore, val?
, és una qüestió que és pública i notòria, per això m'estranya que no ho coneguera, sí que s'ha fet, se va ficar a treballar immediatament el govern de Carlos Mazón per a ficar en marxa i resoldre eixes ajudes i que arribaren realment a projectes per a poder desenvolupar projectes pilots d'origen verd, com va passar…, l'Associació Nacional de Fabricants de Frites, Esmalts i Colors Ceràmics, que invertirà 2,1 milions d'euros i 1,3 és subvencionat pel govern, com va passar amb Green W2H2, SL, que va invertir 3,5 milions, 1,2 finançats per la Generalitat Valenciana, i com passà amb Técnicas Reunidas Internacional, que invertirà 2,1 milions, i la Generalitat invertirà 850.
000 euros.

Això, quant a la primera pregunta que ficava en qüestió que, si este govern s'havia ficat a treballar i havia fet algo per tot açò, qüestió que no podem dir res de lo d'abans, no va haver una resolució ni en el 2020, ni en el 2021, ni en el 2022, i el 2023 tan sols s'havien executat tres-cents mil euros dels diners que estaven pressupostats.
Eixa és la primera qüestió.

Quant a l'Institut Valencià de Finances, el 13 de setembre n'hi havien unes operacions per valor de 14,7 milions d'euros aprovades només per al sector de la ceràmica, 11… En el mes de setembre… En estos moments n'hi han…, n'hi havien…, en estos moments, no, perquè és…, l'última informació és del 17 d'octubre, no sé si hi hauran…, però un mes després n'hi havien 21, que eren el doble, per 26 milions d'euros, que també era pràcticament el doble.
Només en un mes s'havien aprovat més que en tot l'any anterior junt, només en un mes.
Ho dic pel tema de l'Institut Valencià de Finances, que també podrem treballar.

I jo, sobretot, fer-los una reflexió important i en suport a les empreses del taulell: les ajudes del govern central.
Tenim de ser tots contundents i anar a l'uníson, no se poden eliminar, i en la nostra proposta aixina ho fem, que els recordem i diem que són insuficients… No, ho dic per tots, ho dic per tots, (veus) no ho dic per Compromís…, estic tancant i ho dic per tots.

El sector ceràmic de la província de Castelló, des de setembre, que se van anunciar les ajudes, ha ingressat a l'Agència Tributària més de mil milions d'euros en impostos, més de mil milions d'euros a l'Agència Tributària del govern de Pedro Sánchez, i en eixe any no han segut capaços de resoldre les ajudes i ni tan sols han arribat als setanta, que no és ni el 4 % dels sobrecostos que han tingut en energètics per eixa pujada de l'energia.
Deuríem clamar de forma conjunta al Govern d'Espanya que estes ajudes arriben i arriben en forma més contundent, més abundant, per a totes les empreses de la província de Castelló.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Conclourà el senyor Vicent Marzà, tres minuts.

El senyor Marzà i Ibáñez:

Gràcies, senyora presidenta.

Les ajudes als sectors estratègics les coneixem, senyor Aguilella, li estava parlant de la línia específica que hi ha en compliment de l'estratègia valenciana d'hidrogen… L'han executada o no?
Ho desconeix.
A hores d'ara, (veus) en les contestacions que ens han fet fins ara, ens han dit que no.
Pose's a treballar en eixa estratègia concreta, m'està parlant d'unes ajudes que les coneixem i que, curiosament, les va posar en el pressupost el govern del Botànic, perquè vostés estan executant un pressupost del govern del Botànic.
Per tant, igual, alguna coseta sí que s'ha fet i alguna cosa estan vostés deixant de gestionar quan encara no s'ha resolt la línia específica que parla precisament de l'hidrogen.

Una altra qüestió bastant evident, que és la capacitat de gestió d'este govern.
Mire, amb la indústria ceràmica agonitzant per la situació, no són capaços ni d'anar, com li deia abans, ni amb el director general de la competència, que ens va tocar anar a Compromís a parlar amb ell.

No només això, sinó que vostés se'n van a acompanyar al sector, que està bé i que s'ha d'anar, a la fira de Bolonya, se'n van allí, l'acompanyen, i mentrestant feia dos mesos que no es reunia el consell general de l'Institut Valencià de Finances, dos mesos des de que vostés estaven al govern que no havien fet ni la convocatòria de la reunió, empreses que tenien fins i tot ajudes de tres milions d'euros, no menudetes, no, no, ajudes de fins a tres milions d'euros que no s'havien aprovat, tan senzill, quan estava tot tramitat per l'anterior govern, tot tramitat per l'anterior govern, que no s'havia…, tan senzill que no s'havia adonat, perquè vostés ni havien convocat el consell de l'Institut Valencià de Finances.
És això gestionar?
És això prioritzar la ceràmica?
És això el «gobierno de los mejores»?
No convocar una reunió del consell general, que és fer una reunió per a apretar el botonet i dir: «Senyores, estem d'acuerdo amb lo que han dit els tècnics» i que han treballat el govern anterior, que és el que ha passat tots just quan l'han convocada… Dos mesos i mig més tard, convoquen la reunió i -oh!
, màgia- de repent n'hi ha moltes ajudes de l'Institut Valencià de Finances en la ceràmica.
Quina casualitat, que els expedients estaven parats, se fa una reunió i tira endavant.

Per cert, quan serà el pròxim consell general?
… És que si tanta celeritat diuen que tenen, dos mesos més i pico perduts, fan una reunió i augmenta eixa quantitat, perquè ja estaven totes treballades, i ara resulta que no hi ha data per a la següent?
Eixa és la pressa que tenen?
, ¿eixa és la manera que tenen vostés d'ajudar al sector de la ceràmica?
Home, per favor!
, és que estan ací per a gestionar, en teoria, en teoria, en la realitat ja sabem per al que han vingut.
(Remors)

I, mire, continue.
Hi ha una qüestió que m'agrada molt, i és allò que sempre diuen: «Compromís que és…, que ho paralitza tot».
En esta comissió anem a ser els únics que anem a votar que sí a les tres proposicions que han hagut, els únics!
, l'únic grup, (veus), i ho anem a fer sempre del costat dels interessos dels valencians i les valencianes.
No poden dir el mateix alguns representants que per ací van donant lliçonetes d'imposicions i que, després, voten sempre en contra dels interessos de la gent de baix, dels valencians i les valencianes, que necessiten més que mai les ajudes de l'estat, sí, i la ceràmica necessita les ajudes de l'estat i més grans de les que n'hi han, molt més grans, així ho hem defensat Compromís, i també les xicotetes i mitjanes empreses, que necessiten també, doncs, eixe centre logístic i d'una participació directa en la generació d'energia.

Ja estic.

La senyora presidenta:

Bé, acabat el debat, passarem a votació de la proposta del Partit Popular amb número de registre 2.
745.
Vots a favor?
Vots en contra?
Abstencions?
9 vots a favor, 4 abstencions, s'aprova la proposta.

I hem conclòs, senyories, la primera comissió de propostes no de llei de la legislatura.
Ens reunirem la mesa i els proposarem una comissió.
Normalment, les comissions, en esta cambra, venien a ser durant…, vostés saben que són obligatòries tots els mesos, venia a ser una de propostes no de llei i una altra de compareixences, ¿val?
Mirarem a vore si és possible, doncs, que la propera, ho acordarem la mesa, mirarem a vore si és possible que la propera siga de compareixences, si vostés no tenen cap inconvenient, i alcem la sessió i moltíssimes gràcies a tots i a totes.

(S'alça la reunió a les 12 hores i 14 minuts)