Agricultura%006915.04.11%20macro.html





Comissió d'Agricultura, Ramaderia i Pesca realitzada el dia 11 d'abril de 2017.
Comença la reunió a les 10 hores i 37 minuts.
Presideix el diputat senyor José Ramón Nadal Sendra.
Reunió número 18.

El senyor vicepresident:

 (Inoïble) … senyora secretària passarà llista.

(La secretària passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

La senyora secretària:

Hay cuórum, president.

El senyor vicepresident:

Molt bé, senyora secretària.

Passem al primer punt de l'ordre del dia, que seria votar l'acta de la comissió anterior.
Si no hi ha cap problema, ¿per assentiment?
Val.
S'aprova el primer punt per assentiment.

Ara hauríem de votar.
.
.
(La lletrada de la comissió, amb el micròfon desconnectat, diu: Â«Sí, por asentimiento.
Tú planteas la.
.
.
Â»)

Val, com el senyor president no ha vingut i jo, que sóc el vicepresident, he d'intervindre al primer punt, plantejàvem la solució que un membre del meu grup, en este cas Graciela, ocupara durant el primer punt la presidència, si tots n'esteu d'acord.
(Se senten veus que diuen: Â«Sí, valeÂ».
La lletrada de la comissió diu: Â«Por asentimientoÂ».
La senyora Marcos, amb el micròfon desconnectat, diu: Â«Para otras comisiones también.
.
.
Porque a nosotros no nos han dejado en gobernación y justicia, por ejemplo, y la vicepresidenta se negaba a presidir.
Lo digo porque no hay ningún problema por parte del PP, pero, para otras comisiones, esperamos que también…Â».
Veus)

Bé, per mosatros no n'hi ha cap problema.
És una situació nova que s'ha plantejat, i estem buscant una solució.

Per assentiment.

(Ocupa la presidència la diputada senyora Graciela Ferrer Matvieychuc)

Proposició no de llei sobre la baixada de l'IVA del vi espanyol, presentada pel Grup Parlamentari Socialista (RE número 45.
741, BOC número 156)

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Bé.
A continuació anem a passar al segon punt de l'ordre del dia, que és la presa en consideració de la proposició no de llei sobre la baixada de l'IVA del vi espanyol, presentada pel Grup Parlamentari Socialista.

Té la paraula la senyora Escrig, per un temps màxim de huit minuts, per a presentar la seua proposta.

La senyora Escrig Monzó:

Sí, moltes gràcies, presidenta.

Senyories, en primer lloc, com faig moltes voltes, doncs, m'agradaria recordar les dificultats i, com faig moltíssimes voltes, m'agradaria recordar les dificultats que ha patit i pateix el nostre sector agroalimentari des de fa molts anys: la crisi econòmica, la sequera, les plagues, els preus, el canvi climàtic, l'abandonament del sector productiu, així com els atacs per agricultors i ramaders francesos, entre ells al vi espanyol.

Per això, des de les diferents administracions s'han de posar tots els recursos i ferramentes necessàries per a recolzar el nostre sector agroalimentari, com és, en aquest cas, el vi.

Tal com assenyala la llei de 2003, de la vinya i el vi, aquests són inseparables de la nostra cultura, com al País Valencià, que el seu cultiu data del segle VII abans de Crist, com és el cas d'Utiel-Requena.

I si parlem de vinya i vi, també hem de parlar d'aliments, ja que en la mateixa llei s'indica, entre altres, que el vi és un aliment natural que s'obté exclusivament per fermentació alcohòlica, total o parcialment, de raïm fresc.
És a dir, que es considera al vi com a un aliment més.
No obstant això, se li aplica l'IVA com a beguda alcohòlica.

Si hem d'apostar pel sector agroalimentari i que aquest siga competitiu, hem de posar mesures, ferramentes que ho facen realitat, com baixar l'IVA d'aquest producte natural.

Si li sumem a totes les dificultats que pateix el sector, l'IVA del 21% que se li aplica al vi, aleshores no podem competir amb altres productors de vi de fora de l'estat espanyol.
Un indicador d'açò és que el consum del vi espanyol s'ha reduït en l'estat un 18% i en el País Valencià un 27%.

Per això, des de les organitzacions agràries ja han sol·licitat al govern central que es modifique l'IVA del vi i es reduïsca al 10%, complint així amb l'assenyalat en la llei de vinya i vi.
És a dir, que el considera i es considera un aliment.
D'aquesta forma, es beneficiari als productors i productores de més de 78.
000 hectàrees que es dediquen al cultiu de vinya al País Valencià, sent així la segona a tot l'estat espanyol.

En la llei també s'assenyala que l'administració general de l'estat podrà finançar campanyes d'informació, difusió i promoció de la vinya i el vi en el marc de la normativa europea i d'acord amb l'ordenament jurídic vigent i, sobretot, amb la normativa de la prohibició del consum d'alcohol als menors d'edat, amb uns criteris de: recomanar el consum moderat i responsable del vi; informar i difondre els beneficis del vi com a aliment, dintre de la dieta mediterrània -important aquest aspecte perquè, de nou, assenyala que és un aliment-; fomentar el desenvolupament sostenible del cultiu de la vinya, afavorint el respecte del medi ambient, així com la fixació de la població en el medi rural.

També destaca els aspectes històrics tradicionals i culturals dels vins espanyols, com l'impulsar el coneixement del vi en la resta de països, amb l'objectiu principal d'aconseguir major presència en els mercats internacionals.

Així mateix, assenyala la importància de promoure una política de foment de projectes i programes d'investigació i desenvolupament del sector vitivinícola, com la cooperació entre les diferents administracions per a la realització de campanyes d'informació, difusió i promoció del sector.

Per tot açò, el que demanem, des del Grup Parlamentari Socialista, és sumar-nos a les peticions del sector i demanar al govern central que considere, de veres, que el vi és un aliment i, aleshores, reduïsca el seu IVA al 10%

Per la meva part, és tot.

Gràcies.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Moltes gràcies, senyora Escrig.

A continuació, com que no s'han presentat esmenes a aquesta iniciativa, els grups parlamentaris intervindran, de menor a major, per un temps màxim de quatre minuts, per a fixar la seua posició.

Té la paraula la senyora Beatriu Gascó, pel Grup Parlamentari Podem, per un temps màxim de quatre minuts.

La senyora Gascó Verdier:

Gràcies, senyora presidenta.

Bon dia, senyories.

Acollim aquesta proposta amb positivitat, perquè considerem que el sector del vi és un sector molt maltractat, com bé ha dit la diputada Escrig, a l'igual que tot el sector agroalimentari.

Entre els motius que ha anomenat, des del nostre punt de vista en falta un molt important, i és l'impacte tan negatiu que tenen els tractats bilaterals i els acords multilaterals comercials sobre un sector com el de l'alimentació.

Actualment, el vi suposa un dels subsectors més importants de la Comunitat Valenciana, amb una producció de 68.
842 hectàrees i 2,7 milions d'hectolitres, per darrera solament de Castella-la Manxa, per extensió de cultiu.

Com bé ha dit la diputada Escrig, és un aliment natural, no sols important a la nostra comunitat pel seu volum, sinó per la generació de riquesa econòmica, ambiental i social que representa i pel seu potencial de desenvolupament indirecte d'altres sectors, com pot ser l'hostaleria i el mateix turisme.

Sent un dels subsectors més importants de la nostra comunitat, lamentablement vegem com, en els últims anys, ha sofert una caiguda del 27% per capita a la nostra comunitat, molt per damunt de la mitjana espanyola, que ha sofert una caiguda del 18,53%.

Aquesta baixada generalitzada del consum del vi afecta molt negativament a la rendibilitat dels agricultors i la rendibilitat de les seves explotacions, així com a la seva renda i a la distribució de riquesa en les zones rurals.
Una baixada en què va influir de manera molt negativa l'increment de l'IVA en 2012, que va ficar una taxa del 21%, al considerar-se aquest com una beguda alcohòlica.

Una pujada que es va produir, a pesar que la Llei 24/2003, de 10 de juliol, de la vinya i del vi, estableix que aquest és un aliment natural obtingut de la fermentació alcohòlica del raïm i que, per tant, l'IVA que deuria establir-se deuria ser el reduït, actualment el 10%, i no el corresponent a les begudes alcohòliques, que estan produïdes amb una aportació d'alcohol etílic.

Per aquestos motius, considerem que aquesta mesura no reconeix la natura d'aquest producte i que té un sentit totalment recaptatori, que ha provocat un efecte contrari a l'objectiu de distribució de la riquesa dels impostos, afectant molt negativament a tot un sector econòmic i, especialment, a les rendes dels productors i productores de raïm i de vi.

Així que estem totalment d'acord en la proposta presentada i demanem que, per sentit comú, s'acomplisca la llei i s'aplique un IVA reduït al vi, entenent aquest com un aliment natural.

Moltes gràcies.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Moltes gràcies, senyora Gascó.

A continuació, té la paraula la senyora Rosa García, en representació del Grup Parlamentari Ciutadans, per un temps màxim de quatre minuts.

La senyora García González:

Muchas gracias, señora presidenta.

Bueno, recientemente, la unión de llauradors ha solicitado al gobierno que se modifique el IVA del vino y se reduzca al 10%, alegando que el vino se ha considerado un alimento, por entrar así…, por poner en antecedentes.
Y, con esta medida, pretenden dinamizar el sector, tras las caídas en el consumo de vino per cápita a nivel nacional, en los últimos años, cercanas al 19%.

Sabemos que la Ley 24/2003 define al vino como un alimento natural, lo que debería servir, según argumentan, para establecer su tasa de IVA en el 10%.
Y, evidentemente, esa reducción tendría un impacto claro en nuestra región, puesto que somos la segunda comunidad autónoma con más hectáreas de cultivo de vid; y esa reducción repercutiría en el bolsillo del consumidor y se podrían incrementar las ventas de vino.

Sin embargo, y aunque recalcamos y dejamos claro que pensamos que tendría un impacto positivo en el sector, por varias razones nuestro posicionamiento va a ser la abstención.

En primer lugar, la razón más importante es que no nos parece lógico que se vayan planteando las modificaciones por fascículos, reclamando bajadas de IVA para determinados productos, sino que debemos entrar en un debate más profundo sobre aquellos productos que deberían cambiar su tipo de IVA, del general al reducido, o incluso otros al superreducido, y viceversa.

Para abordar ese debate, hay que contemplar también una modificación de los tipos actuales, el 4, el 10 y el 21%; o llegar a un pacto sobre la necesidad o no de pasar de tres tipos a dos.
Una reforma donde se debe tener en cuenta la totalidad del impuesto y su impacto global sobre el consumo, no mediante parches o propuestas de modificaciones parciales, sin valorar la incidencia de las mismas sobre el resto del impuesto.

En nuestro caso, desde Ciudadanos, siempre estamos abiertos al debate y al consenso para lograr una recaudación más óptima.
Por tanto, creemos que no se debe ir debatiendo sobre modificaciones concretas, sino entre todos los partidos políticos, y a nivel nacional, llegar a un consenso sobre la modificación de los bienes y servicios de la cesta y lograr un acuerdo global.

En segundo lugar, actualmente no existe una problemática social ni un reclamo unánime y generalizado sobre la reclamación de una bajada del IVA del vino.
Sí que es cierto que ha habido un debate sobre la modificación del IVA en la hostelería, a nivel nacional, o de un alza en los impuestos especiales, donde la federación española del vino se ha mostrado radicalmente en contra, porque puede ser perjudicial para el consumo y para el empleo del sector.

Es por ello por lo que consideramos que debe producirse un debate más extenso y sosegado para lograr un impuesto sobre el valor añadido más adecuado y comparable al resto de países de nuestro entorno y lograr acercarnos a la recaudación media de la Unión Europea.

Por tanto, como decíamos, en este punto nos vamos a abstener.

Muchas gracias.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Moltes gràcies, senyora García.

A continuació, té la paraula el senyor Nadal, pel Grup Parlamentari Compromís, per un temps màxim de quatre minuts.

El senyor Nadal Sendra:

Moltes gràcies, senyora presidenta accidental.

Bé, nosaltres, des de Compromís, anem a votar a favor de la proposta que ha fet el Partit Socialista.
Creguem que és de justícia.
Pensem que és de justícia per moltes raons; per a donar suport a tota la gent del sector, que és un sector que pensem que ja és un sector molt important al País Valencià i que, realment, encara pensem que té moltes potencialitats, encara que els vents, moltes voltes, cap on va l'economia europea i el lliure mercat cada volta deixen més desemparat el sector del vi.
Per això, pensem que és important donar-li la màxima protecció possible, ¿no?

A més, és evident que partim d'una paradoxa legal molt important.
A més, són dos lleis, si no estic jo mal informat, fetes les dos pel Partit Popular, que és la llei del vi i de la vinya i la llei de l'impost del valor afegit.
En este sentit, la llei de l'impost del valor afegit atorga un tipus del 10% als productes usats per a la nutrició humana i animal.

I després es contradiu amb la llei del vi i de la vinya, 24/2003, en què definix el vi com un aliment natural obtingut exclusivament per fermentació alcohòlica del raïm.
O siga, el subjecte d'esta definició és un aliment.
Per tant, entraria en concordança en què diu esta proposició no de llei de rebaixar el tipus reduït del 10%.

Pensem que, només per esta contradicció, ja s'hauria de canviar legalment l'estructura legal que competix al sector i, evidentment, beneficiaria molt al sector.
I nosaltres estem per açò.
Donem suport a la proposta que ha fet el Partit Socialista i a la proposta que és.
.
.
, la proposta que va llançar temps enrere la unió de llauradors.
Pensem que és una proposta molt interessant i que beneficiaria a molta gent del nostre camp.

D'altra banda, i responent a la diputada de Ciudadanos, dir que nosaltres també estem.
.
.
, i això ho hem parlat moltes voltes.
Quan s'ha plantejat la rebaixa de l'IVA cultural, que és una reivindicació històrica del nostre grup, sempre hem dit que nosaltres estàvem d'acord amb l'IVA cultural i hem votat sempre a favor.
Però hem dit que volíem obrir el debat sobre la rebaixa generalitzada i general de l'IVA en tots els moments per considerar-lo un impost injust i que grava injustament l'economia productiva.
Pensem que és un dels impostos menys progressius que n'hi han i, per tant, mos posem en contra de l'IVA i que hauria d'haver-hi una rebaixa generalitzada.

Ara, no entenem per què s'abstén.
Vull dir, una cosa no lleva a l'altra.
Açò no és una PNL, no anem a fer.
.
.
Entenc que vostés estan governant a Madrid, igual té alguna cosa a vore en això que s'hagen abstingut.
Pense que es pot votar a favor i, al mateix temps, demanar que n'hi haja un debat sobre la rebaixa generalitzada de l'IVA, sobretot a tots els sectors productius, no?
, que és als qui més penalitza.

Res més.
Simplement el nostre vot a favor.

Moltes gràcies.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Moltes gràcies, senyor Nadal.

A continuació, té la paraula el senyor Navarro, en representació del Grup Parlamentari Popular, per un temps màxim de quatre minuts.

El senyor Navarro Caballero:

Sí, buenos días, señora presidenta.

Señores diputados.

Bueno, yo, antes de nada, querría hacer una apreciación porque, como voy a votar una cosa distinta a lo que vota el señor Nadal, voy a votar en consecuencia y con argumentos; no porque gobernemos en una administración votamos una cosa u otra.

En este caso, pues, bueno, sí, estamos totalmente de acuerdo en que la situación que tiene el vino en nuestra comunidad y en toda España es una situación complicada, de crisis, que ha habido una reducción del consumo.

También es cierto, y tendrían que recordar -y ellos lo saben-, que el vino es de las bebidas que más privilegiadas están en el sector porque, entre otras cosas, es el único que goza de la exención del impuesto de bebida alcohólica.
Y, en ese sentido, pues, bueno, también habría que recordar que la Unión Europea es muy exigente con el tema del IVA reducido y aplicarlo a productos básicos y esenciales…, lo que dificultaría, en concreto, el poder apoyar esta iniciativa.

Por parte de los gobiernos del Partido Popular, pues, evidentemente, sí que se ha estado apoyando al sector del vino.
De hecho, se han promovido las DO, y han sido políticas que han apoyado, por parte de dichos gobiernos, porque entendemos que hay que fomentarlo.

Y también tenemos que decir una cosa.
Entendemos que el IVA ojalá lo pudiéramos rebajar no solo para el vino, señor Nadal, para todo.
Ojalá tuviéramos una situación y pudiéramos poder rebajar los impuestos a todo el mundo, pero hay que seguir manteniendo las políticas de bienestar.
Y ustedes, que ahora están gobernando, empiezan a darse cuenta de algo de qué es lo que significa gestionar y gobernar.

En ese sentido, el Partido Popular sí que está de acuerdo en que hay que seguir impulsando medidas de apoyo al sector del vino.
Sería incongruente el poder apoyar esta iniciativa por los dos motivos que les he argumentado en el principio.
Y, luego, no creo que sea una cuestión de afán recaudatoria; esto es una cuestión de que no se puede poner el IVA reducido en función de lo que le apetezca o deje de apetecer a un gobierno.

Yo entiendo, y estamos al lado del sector, y así se lo hacemos ver, pero no con iniciativas y con apuesta directa de medidas… Lo que pasa es que, en este sentido, no se va a poder apoyar esta iniciativa porque, entre otras cosas, ustedes saben la situación que tenemos, que la Unión Europea es muy exigente con los tipos de IVA reducido.
Y, en ese sentido, por parte del Partido Popular, no votaremos en contra -como ya lo anuncié, le dejé entrever a la compañera Sabina-, pero entendemos que esta iniciativa no tendría sentido por las manifestaciones hechas, sabiendo que es un sector muy importante…

También ustedes saben que es un sector que está al alza con el tema de la exportación, que se está exportando muchísimo.
Y lo que sí que entiendo que habría que hacer es, a lo mejor, medidas para el fomento y la educación, para que el consumo de vino moderado en nuestra comunidad y en España volviera a los cauces que existían antes.

Muchas gracias.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Moltes gràcies, senyor Navarro.

A continuació, anem a obrir un torn de rèpliques.

Demanen rèplica la senyora Escrig.
Doncs, com.
.
.
(Veus) Val, aleshores.
.
.
(Veus i pausa)

Molt bé.
Senyora Escrig, té vosté la paraula per un temps màxim de quatre minuts.

La senyora Escrig Monzó:

Moltes gràcies, presidenta.

En primer lloc, dir que mosatros som un grup i que clar que parlem i dialoguem, no fa falta que m'apunte el senyor David Cerdán.
És que podem parlar sobre les propostes, que per això som un grup.
A la millor, vostés és que no se parlen entre vostés, jo no ho sé; però nosaltres clar que comentem les PNL, faltaria més, poder parlar-les i comentar-les.

En segon punt, hagueren pogut ser més valents i estar al costat del sector, que és el que demana la reducció de l'IVA.
Una abstenció, doncs, és estar.
.
.
, doncs, ni sí ni no, no?
Pareix que li tinguen un poc de por al govern central, al Partit Popular, i dir volem estar en el sector del vi en el sector valencià, volem recolzar la baixada del vi, que és el que demana el sector.
.
.
Perquè és molt bonic dir, per un costat: és de veres, el sector està patint, el sector ha patit la crisi, ha patit el canvi climàtic, etcètera, etcètera, i dir: és de veres, hem de recolzar el sector, però mos abstenim, i que no s'ha de baixar l'IVA del vi.
Aleshores, és un poc incongruent.

Agrair a la resta de grups el recolzament al sector, perquè votar que sí és recolzar el sector.
I lamentar, doncs, les dos abstencions, tant de Ciutadans com del Partit Popular, que el que fan és deixar, com sempre, el sector en una mala situació.

Per la meua part, és tot.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Moltes gràcies, senyora Escrig.

A continuació, té la paraula la senyora Rosa García, del Grup Parlamentari Ciutadans, per un temps màxim de quatre minuts.

La senyora García González:

Yo unos segundos, simplemente, para agradecerle al señor Nadal, pues, el tiempo que ha tenido elucubrando o pensando en por qué o por qué no hemos tenido este voto.
Y, sobre todo, pues, agradecerle que respete el voto del Grupo Ciudadanos, como no puede ser de otra forma.

Gracias.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Moltes gràcies, senyora García.

A continuació, té la paraula el senyor Navarro, per un temps màxim de quatre minuts.

El senyor Navarro Caballero:

Sí.
Bueno, lo primero es… La piel en Semana Santa está muy fina, parece ser.
Yo creo que…, si le ha molestado el comentario a la señora Escrig, lo lamento.
(Remors) Hablarse se habla en todos los grupos, no sé a qué ha venido.
Quizás, pues, es importante haberlo sacado en esta comisión.

De todas formas, el Partido Popular…, habla de valientes.
Parece mentira, ya no nos acordamos o probablemente no lo habremos visto en la hemeroteca.
El que quería imponer el impuesto de las bebidas alcohólicas al vino era el señor Zapatero.
En estas Cortes, a propuesta del Grupo Parlamentario Popular, se trajo una iniciativa donde la bebida…, el vino se excluyera de ese impuesto.
Y se llegó a una unanimidad; pero fue a propuesta del Partido Popular, señora Escrig.
¿Valentía?
Valentía la de los socialistas, que querían imponerle un impuesto más al vino.

Y aquí, cuando se vota, está muy bien porque hay un sector que lo quiera…, y de hecho lo apoyamos, pero lo apoyamos con coherencia.
Porque usted sabe que, desde Europa -se lo repito, que parece que no lo han entendido-, son muy exigentes con el IVA reducido.
Ustedes están presentes en Europa, tienen europarlamentarios.
Ustedes saben que esto, si no es aprobado por Europa, no se va a poder hacer.

Yo, sinceramente, vuelvo a repetir, estamos al lado del sector y nos reunimos con el sector.
Ojalá pudiéramos bajarle el IVA a todos los productos y, en vez del IVA estar al 21 estuviera al 10%, pero todo.
Ojalá.
Pero ustedes, que han gobernado en España y que están gobernando ahora, después de veinte años, aquí, en la comunidad, saben lo que es gobernar, saben lo que es gestionar.
No nos da miedo.

Lo que sí que nos daría miedo y no seríamos valientes si no fuéramos coherentes y aprobáramos unas cuestiones que sabemos que son papel mojado.

Ustedes, repito, querían que el vino tuviera un impuesto de bebidas alcohólicas.
El Partido Popular, en estas Cortes, trajo una iniciativa y, gracias a esa iniciativa, el vino no tiene ese impuesto.

Muchas gracias.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Moltes gràcies, senyor Navarro.

A continuació, anem a passar a votació aquesta proposició no de llei del Grup Parlamentari Socialista sobre la baixada de l'IVA del vi espanyol.
¿Vots a favor?
8 -¡ah, sí!
, jo també vote-.
¿Vots en contra?
Cap, ningun.
¿Abstencions?
7.

Bé, doncs, fem canvi de presidència.

(Ocupa la presidència el vicepresident, senyor José Ramón Nadal Sendra)

Proposició no de llei sobre l'elaboració d'unes directrius tècniques que permeten organitzar els torns de reg i disminuir els dies de fertirrigació, presentada pel Grup Parlamentari Compromís (RE número 46.
825, BOC número 156)

El senyor vicepresident:

Molt bé, senyories.

Si els sembla bé, passem al segon punt de l'ordre del dia, on hi ha.
.
.
(Veus) És el tercer punt de l'ordre del dia, que és la presa en consideració de la proposició no de llei sobre l'elaboració d'unes directrius tècniques que permeten organitzar els torns de reg i disminuir els dies de fertirrigació, presentada pel Grup Parlamentari Compromís.

Si les seues senyories volen cinc minuts per a acabar d'arreglar.
.
.
¿Estem presentant transaccionals.
.
.
?
(Veus) Val, val, no.
És que vos veig ahí.
.
.
(Veus) ¿Què?
(Una diputada, amb el micròfon desconnectat, diu: Â«He retirado una enmienda, y solo sería la enmienda del Partido PopularÂ») Val.
Entenc que n'hi ha una esmena del Partit Popular.
Llavors, tindríem, primer que res.
.
.
Tindria la paraula la representant de Compromís, que és qui ha fet la proposició, per un temps màxim de huit minuts.

La senyora Rodríguez Armigen:

Gracias, president.

Bueno, antes de nada, agradecer la presencia hoy de los invitados que han venido a esta comisión, del presidente del comité de agricultura ecológica, José Antonio Rico, que ya ha estado en esta comisión como compareciente.
También del secretario técnico de la unió, Jaume Mesado, del regidor de Vila-real, Josep Sancho.
Y también de Constantí Ortells, agricultor de Vila-real y representante de producción ecológica de la unió.
Decir también que ellos han sido parte de esta propuesta y que se ha elaborado de manera conjunta.

Bueno, por todo el mundo son conocidas las dificultades estructurales asociadas al sector agropecuario, la falta de rentabilidad, la dependencia directa de condiciones climáticas cambiantes o las variables de los precios del mercado.

Es por eso que a la actividad agraria profesional no podemos seguir añadiéndole más obstáculos.
Este es en determinadas ocasiones el caso de la fertirrigación comunitaria que acompaña la instalación de riego localizado.

Una de estas ocasiones es, por ejemplo, cuando no se tienen en cuenta las características diferenciadoras de la producción ecológica y el reglamento europeo que regula dicha producción.
O cuando se obvian las necesidades diferentes de abonado que tienen los distintos cultivos o incluso las distintas etapas de estos cultivos.

Este tipo de sistemas de abonado puede en principio resultar atractivo para zonas con gran uniformidad de cultivo, por ejemplo, grandes extensiones de cítricos.
Sin embargo, vivimos en una sociedad en continuo cambio y necesitamos que la agricultura, al igual que otros sectores económicos, tenga una plasticidad o capacidad de adaptación a este cambio.

La clave es la diversidad, ya que el monocultivo o una rigidez excesiva pueden convertir la actividad económica de una comarca en algo muy vulnerable.
Es fundamental dejar la puerta abierta a nuevos proyectos agrarios, también a nuevas incorporaciones, el tristemente famoso relevo generacional del que, como saben, adolece hoy por hoy el sector.

Por ello, hemos trabajado esta iniciativa, junto a diferentes especialistas técnicos, entre ellos Constantí Ortells, que les decía que hoy nos acompaña.
Es agricultor ecológico de Vila-real, con más de diez de experiencia.
Técnico agrícola, también, de profesión.
Uno de los agricultores afectados por la fertirrigación comunitaria en su comarca.

Hace ya unos meses él me invitó a visitar sus mandarinos, algunos en producción y otros en proceso.
Sin duda, el suyo es un proyecto con futuro.

Sin embargo, en su comarca Constantí no es lo más representativo, ya que la mayor parte de los agricultores de la zona superan los sesenta y cinco años de edad.
Viendo el caso de Constantí sería lógico pensar que él y otras personas jóvenes podrían ser un gran valor para el mantenimiento del sector en su comarca.

Sin embargo, Constantí ha estado a punto de tirar la toalla, porque después de diez años de formarse como agricultor ecológico y después de la gran inversión que ha hecho en su explotación, la instalación de su comunidad de regantes no había previsto que regar con agua fertilizada es algo inasumible para la normativa europea sobre producción ecológica.

De la misma manera que Constantí, cualquier proyecto agrícola distinto del cítrico en producción convencional sería difícilmente viable en su comarca.
De manera que el atractivo para las nuevas incorporaciones aún es más complicado.

Por suerte, la solución técnica es muy sencilla y la mayoría de las comunidades de regantes han actuado ya en ese sentido.
Incluso la de Vila-real.
Ayer mismo hablaba con Pascual Broch, el nuevo presidente de la comunidad de regantes, y me decía que ya estaban haciendo pruebas y que prácticamente tenían ya la solución.

Tal y como se recoge en la propuesta de resolución de nuestra proposición no de ley, de la proposición no de ley que hoy presentamos, una posibilidad es establecer turnos de riego, unos con químico y otros con agua sin aportes; opción que se está llevando ya en muchas comunidades de regantes.

Otra posibilidad que está en auge sería directamente abonar con enmiendas orgánicas para todo el mundo, con los múltiples beneficios que esto supone en cuanto a la sencillez del sistema por un lado y, por otro lado, los múltiples beneficios para el medio ambiente, debido a la reducción del uso de químicos, con el menor riesgo para los acuíferos y, por lo tanto, para la salud pública y la de los ecosistemas.

Un ejemplo de comunidad de regantes que está utilizando este sistema de enmiendas orgánicas es la de Requena, cuya técnico ha conseguido poner de acuerdo a todos los agricultores, tanto de producción convencional como producción ecológica y están todos abonando con enmiendas orgánicas.

No quiero terminar mi intervención sin poner el acento sobre la necesidad de actuar por parte de la conselleria en cualquier caso similar al de Constantí que se pueda dar en el País Valenciano.
Pero también en velar por que todas las entidades de riego garanticen el acceso a aguas sin fertilizar a cualquier agricultor que así lo necesite.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora diputada.

Ara li donem la paraula al representant del Partit Popular que ha presentat l'esmena, per un temps màxim de huit minuts per a explicar l'esmena.
Quan vullga.

El senyor Calpe Saera:

Sí, moltes gràcies, senyor president.

No crec que necessite tant de temps, perquè l'esmena no és una esmena a la totalitat de la iniciativa, una iniciativa que compartim.
Simplement és alguna puntualització que se li fa.
Jo crec que en principi hauríem també de recordar que el sistema de fertirrigació comunitària ha tingut els seus avantatges i que és una cosa de la qual no devem desconfiar.
Inclús mediambientalment és més positiu que cada u faça la guerra pel seu compte.

Però, a banda d'això, també permet un bon control de la qualitat de tots els productes que s'utilitzen, en fi, control per tècnics, i també inclús un estalvi per als llauradors, perquè probablement.
.
.
o amb tota seguretat este sistema permet reduir la quantitat que s'utilitza i, per tant, hi ha ahí un avantatge econòmic també.

D'altra banda, no podem ignorar tampoc que l'agricultura ecològica va tenint una presència cada vegada major.
Inclús en citricultura jo he sabut d'esta campanya varietats que s'han pagat molt més en producció ecològica que en la producció podríem dir convencional i que, malauradament, en les nostres comarques no se dóna eixa producció ecològica, perquè els que han cobrat més sobretot han segut agricultors que tenen les seues terres en Andalusia.

Però dit tot açò, també cal tindre en compte que no podem.
.
.
, cap sistema no pot fer una comunitat de regants, no pot fer-ho l'administració, coartar la llibertat de cada u.
Ja no se tracta de qüestionar si és millor un sistema o l'altre.
Se tracta de defensar que cada u puga posar en marxa o cultivar baix el seu criteri i la seua responsabilitat en el sistema que millor considere o que més se li acomode.

I en eixe sentit, per tant, jo crec que hem de fer possible que aquells que opten per l'agricultura ecològica puguen regar adequadament.

Afortunadament, com molt bé dia la portaveu de Compromís, n'hi ha solucions tècniques.
Inclús ací en la comissió que ha estudiat la co.
.
.
, o que està estudiant encara la contaminació dels aqüífers, hi ha hagut molts representants que han parlat d'eixes solucions tècniques.

Jo crec que la iniciativa inclús està inspirada en alguna d'eixes compareixences i solucions tècniques que en algun cas inclús han vingut aportades per representants de comunitats de regants o d'entitats que agrupen comunitats de regants.
Per tant, és una cosa que està ahí i que efectivament es pot fer.

La nostra esmena simplement ha tractat de matisar un parell de cosetes en el punt un, en què la iniciativa de Compromís parlava de reservar dies.
Bé, nosaltres, utilitzant una altra nomenclatura, hem parlat d'establir torns, de manera que siga possible una cosa o l'altra, que naturalment estos podrien ser per dies però també podrien ser per hores, com precisament algun dels compareixents en eixa comissió a què m'he referit havia dit.

I sobretot en el punt cinc, perquè en el punt cinc la redacció ens semblava que el que estava era obligant, si s'arribara a posar-la en marxa i se li atribuira a l'administració eixa potestat, el que estava era obligant que totes les entitats de reg optaren en la redacció dels seus projectes per fer possible açò.

Nosaltres creiem que cal respectar una miqueta més l'autonomia de les entitats, que lògicament hauran de garantir també el dret de l'agricultor ecològic, però a la millor en una entitat en la qual ningú té interés en açò, obligar-lo a adoptar un sistema de compatibilitat tampoc ens sembla que tinguera massa sentit.

I jo crec que eixes dos manifestacions eren les que justificàvem la nostra esmena.
I per la resta, estem d'acord en tot el que proposa Compromís, que espere que també entenga el perquè de la nostra esmena i que la puga acceptar.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor diputat.

Ara per a l'acceptació o no de l'esmena, li donem quatre minuts a la diputada proponent.
Quan vullga.

La senyora Rodríguez Armigen:

Gracias, president.

Bueno, en principio vamos a aceptar la enmienda, porque realmente la propuesta para el punto uno es simplemente dejar más abierto, digamos, desde el punto de vista técnico, más abierta la redacción.
Y el suprimir el punto cuatro de la redacción original, nos parece que tampoco varía mucho el sentido de la proposición no de ley, porque prácticamente estaría incluido en la redacción del punto uno.
Por lo cual, aceptamos la enmienda.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora diputada.

Ara la resta de grups, per a la fixació de posició.
Recordem que és la PNL que ha presentat Compromís, amb les modificacions de l'esmena del Partit Popular el que anem a votar.

Té la paraula la representant de Podemos, per un temps màxim de quatre minuts.
Quan vullga.

La senyora Gascó Verdier:

Gràcies, president.

Donem la benvinguda no sols a les persones presents en la comissió, sinó a la proposició de llei que ens presenta avui el Grup Compromís, que tracta de posar ordre en una situació que està afectant molts llauradors i llauradores, no sols els llauradors ecològics.

De fet, des del nostre punt de vista, aquesta proposició sembla posar un poc en oposició el sector de l'agricultura ecològica amb el de l'agricultura convencional, quan nosaltres hem vist que este tipus de fertirrigació centralitzada afecta d'igual manera a tots els productors convencionals que volen fer un cultiu diferent, alternatiu al principal per al qual està pensant el pla de fertirrigació.

És a dir, si es vol fertirrigar per a taronger i tu tens parcel·les de caqui i d'albercoquers o d'hortalisses, doncs el problema el patixes de la mateixa forma que si vols fer ecològic.
És un dels motius pels quals nosaltres trobem que per molt que se'ns vulga convéncer dels avantatges de la fertirrigació, veiem que encara queden molts reptes per superar abans d'imposar-ho com a única solució al llarg de tot el territori.

Per altra banda, considerem que una solució per al problema que suposa la fertirrigació centralitzada podria ser el de la fertilització generalitzada amb adobs orgànics, que a més suposarien part de la solució al gran problema de contaminació per nitrats que patix tot el nostre territori, com hem pogut veure, també a la comissió d'investigació per a esbrinar les causes de la contaminació dels aqüífers.

De fet, per a qui ha seguit aquesta comissió, ens haurà sentit preguntar a quasi.
.
.
la major part de compareixents que hem tingut ocasió de conéixer sobre les possibles solucions a aquest problema, precisament el de la fertirrigació centralitzada.

La creixent quantitat de nitrats dels pous que avui s'utilitzen per regar el camp valencià està produïda per la percolació de l'excés de nitrogen utilitzat en la fertilització dels conreus agrícoles, per l'estesa creença que el nitrogen fa millors fruits i més abundants.

Com déiem, una alternativa seria canviar els adobs minerals clàssics a base de nitrogen per adobs orgànics, que el reglament d'agricultura ecològica admet com a substàncies permeses per als conreus ecològics administrables pel reg localitzat.
Són productes a base de purí d'ortiga, de cua de cavall, de cardet marià i fins i tot de les lleguminoses que acumulen nitrogen a les seves arrels, com ara la pesolina.

El cost de la fertilització en aquestos productes és prou més barat i efectiu que amb la química tradicional, doncs el nitrogen que la planta assimila, després dels processos que aquest sofrix al terreny de nitrificació, aminificació i amonificació, el nitrogen que la planta assimila és de 2,5 unitats de cada cent subministrades.

Els adobs químics ataquen la fertilitat de la terra.
Al contrari, els adobs orgànics ho contraresten, inhibint la nitrificació i produint la ràpida assimilació i metabolització de les proteïnes, evitant l'oxidació a nitrat com fa l'ús excessiu dels adobs nitrogenats no tradicionals.
I ho fan ajudant la colonització de la rizosfera pels microorganismes i (inintel·ligible) .
.
.
naturals.

Amb tot això, el que era evident de la nostra intervenció és que volíem insistir en la necessitat de trobar alternatives, les diferents que exposa la proposta.
Però també, en cas que les comunitats de regants troben que és més fàcil centralitzar la fertirrigació, almenys que s'utilitzen productes que siguen útils i positius per a tothom, inclòs el medi ambient.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora diputada, per ajustar-se també al temps.

Ara tindrà la paraula la representant de Ciudadanos per un temps màxim de quatre minuts.
Quan vullga vosté.

La senyora García González:

Muchas gracias, señor presidente.

A ver, perdón.
Bueno, de todos es sabido que las entidades de riego necesitan modernizarse con la incorporación de los cultivos ecológicos en sus parcelas.
Y para poder dar cabida a estos, aunque sean minoritarios y supongan un muy pequeño porcentaje, habrá que dar facilidades para que las entidades de riego acometan las acciones oportunas, tanto desde el punto de vista técnico como el económico.

De ahí que la solución a este problema debería cuantificarse, en primer lugar, con una comisión técnica de expertos que evaluara los costes técnicos de su implantación y, en segundo lugar, con los costes económicos que supondría estas entidades de riego que estuvieran implicadas en este sentido.

Por otra parte, sobre la exposición de motivos deberíamos ser conscientes que la fertirrigación en las entidades de riego han sido apoyadas y han sido preferentes por la administración, dado que hay muchos motivos que así lo apoyan.

Por ejemplo, los abonados en los cultivos se realizan gracias a un criterio y formulación técnica, con una considerable reducción en sus costes, dado a los volúmenes aplicados y, por ende, su reducción en precios.

Estos abonos aplicados son analizados constantemente confirmando sus riquezas y no desvirtúan su composición.
Y los costes individuales de riego por productor se reducían considerablemente al evitar muchos cabezales en las parcelas particulares.

Así pues, respecto a la propuesta de resolución, desde el Grupo Ciudadanos indicamos que nos parece bien que las entidades de riego establezcan turnos de riego para compatibilizar la agricultura convencional, la producción integrada y la agricultura ecológica cuando sea posible.

Para las nuevas instalaciones, pensamos que se podría estudiar por cada entidad de regantes la viabilidad económica y técnica de incorporar suministros independientes para la agricultura tradicional y la ecológica, aunque esto supondría, desde luego, un mayor coste para la entidad, que pensamos debería ser subvencionado o apoyado económicamente.

En cuanto al punto tres de la PNL, de la enmienda también -me parece que ese justamente no ha variado- debe realizarse bajo criterios técnicos de cada comunidad regantes, teniendo en cuenta los sistemas de producción ecológica, parcelas y zonas ecológicas que forman parte de la entidad de riego.

Estamos de acuerdo con el punto cuatro, con la posible puesta en práctica de la opción de riegos sin fertilizar, pero hay que tener en cuenta que supondría un alto incremento de los costes de producción, así como la compatibilidad de la agricultura convencional integrada, ecológica.
Lo tendrá que decidir la entidad de riego cuando sea posible.

Y por último nos parece también adecuadas las ayudas económicas que se puedan conceder a las entidades de riego para intentar compatibilizar los diferentes tipos de agricultura y que así no supongan un incremento de costes a los productores actuales.

Así pues, nuestro grupo va a votar a favor de la proposición esperando que las consideraciones técnicas sean las adecuadas y las aportaciones y dotaciones económicas correspondan con el grado de adecuación en función de las solicitudes que se presenten en cada entidad de riego.
Estas entidades serán las que en su momento deberán de adecuarse en función de la demanda estimada.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora diputada.

Ara n'hi hauria un.
.
.
espera, no me'n recordava.
Té la paraula la diputada Mercedes Caballero del Partit Socialista, per un temps màxim de quatre minuts.

La senyora Caballero Hueso:

Gràcies, president.

Bueno, dar la bienvenida por supuesto a los invitados a la comisión.

Yo quería matizar algunas cosas.
En la exposición de motivos de la PNL se habla de problemas cuando el riego por goteo fue, en un momento dado, la gran solución a, entre otras cosas, el excesivo gasto de agua.
Es cierto que los cultivos ecológicos no pueden utilizar esa agua, pero se habla también en la exposición de motivos de nuevos obstáculos y no es un nuevo obstáculo.
Fue la solución en su momento a la utilización del agua.

Se ha hablado en los últimos meses y esto no es así.
Porque, una de dos, o hasta hace unos meses se hacían trampas respecto a la agricultura ecológica o esos problemas que usted habla en la exposición de motivos ya existían anteriormente.
Y luego hay una errata, supongo, porque se habla de mayoría de agricultoras y supongo que se referirá a agricultores y a agricultoras.
Pero es una errata sin más importancia.

Miren, vamos al meollo de la cuestión.
No es la conselleria la competente -y usted lo ha dicho en su intervención- que todas las entidades de riego garanticen… Ahí está el quid de la cuestión, son las entidades de riego las que tienen que garantizar esa normativa.

Pero es que es más, estoy un poco -y perdónenme la expresión- alucinada, porque ninguno de los grupos se ve que se ha leído la orden -que fue publicada el viernes pero es de orden de 21 de marzo- en la que en el anexo, tanto en el apartado primero como en el quinto, se habla de que siempre las ayudas que la conselleria dirigirá a las comunidades de regantes, siempre, por ejemplo -en el artículo primero-, siempre que la fertirrigación colectiva no comprometa la práctica de la producción ecológica de aquellos agricultores que la apliquen.
En el cinco, en caso de incluirse certificación comunitaria, se presentará un anexo explicativo del plan de fertirrigación compatible con la producción ecológica, etcétera, etcétera, etcétera.

El Consell lleva tiempo trabajando en la materia, señora Rodríguez, usted lo sabe.
Y sabe… El cuerpo, el cuerpo me pide votar en contra, porque, primero, el Consell ya está haciendo este trabajo y vote lo que vote mi grupo, la propuesta va a seguir.

Pero la cabeza me dice que no tengo que caer en la misma trampa que cayó usted.
Hace…, con fecha -a ver si lo veo- 2 de abril salió en un medio de comunicación diciendo que el tema de la fertirrigación y el apoyo a la agricultura ecológica ¿estaba provocando fricciones entre PSOE y Compromís?
Exactamente, según las declaraciones, entrecomilladas, Â«no hay el mismo criterio en esta cuestiónÂ».
Compromís lo tiene clarísimo, que hay que garantizar las necesidades de los diferentes cultivos y sistemas productivos.
Y sin embargo el PSOE, que ha tenido ya un par de años para cambiar la orden y que incluya esta medida, no lo ha hecho.

Señora Rodríguez, esto es completamente falso.
Usted sabía que la conselleria estaba trabajando en ello.
De hecho, sabía de la existencia de la orden.
El viernes pasado se publicó la orden y usted siguió con sus declaraciones en los medios, un poco más suave sí que es cierto.
Pero yo le digo que esas fricciones, y aquí públicamente y para que consten en acta, esas fricciones no existían, porque en la conselleria de agricultura y medio natural se trabaja de forma conjunta.

Pero esa orden que salió publicada el otro día, estaba trabajada desde hace muchísimo tiempo y la firma que faltaba es justamente de la persona que no es del Partido Socialista, es de la consellera.
No puede hablar de fricciones e intentar desestabilizar un Consell cuando no es cierto.

El Partido Socialista va a votar a favor, pero va a votar a favor porque somos un partido de gobierno y un partido responsable, que no vamos a caer en las mismas trampas que criticamos de los demás.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora diputada.

Ara n'hi haurà un torn de rèpliques.
Qui vullga.
.
.
(Veus) ¿Vols.
.
.
?
(Veus) Què?
(Se sent una veu que diu: Â«Que le corresponde a quien ha propuesto.
Â») Clar.
Sí, sí, sí.
Li correspon.
.
.
Té la paraula per al torn de rèplica la senyora Cristina Rodríguez per un temps màxim de quatre minuts.

Quan vullga.

La senyora Rodríguez Armigen:

Gracias, president.

Bueno, alucinada estoy yo con las acusaciones de la diputada del Partido Socialista de desestabilizar al Consell.
A ver, en principio, por supuesto que somos conocedores….
Yo creo que aquí en esta comisión supongo que somos todos los diputados conocedores de la orden que se publicó el viernes.
Ya llevamos dos años casi de legislatura.

Y las declaraciones, como bien decía la diputada del Partido Socialista, de Â«Compromís lo tiene clarísimoÂ» -vuelvo a reiterarlo- Compromís lo tiene clarísimo en esta cuestión.
No ya del apoyo a la producción ecológica sino en el tema de garantizar que todo el mundo tenga… O sea, que las comunidades de regantes garanticen que todos sus socios puedan regar en las condiciones que necesitan sus cultivos.
Con lo cual, a ver, han sido dos años para presentar esta orden, la orden que se presentó el viernes pasado.
Incluso hace mes y medio…

Porque tengo que recordar que esta proposición no de ley está registrada hace ya meses, mucho tiempo antes de esa publicación de la orden.
Y también la convocatoria de ayudas que ha salido para este año y que está vigente y que ya no hay plazo para presentar solicitudes es una convocatoria que sigue excluyendo esta cuestión y no resolviendo esta cuestión.

Con lo cual, la orden que se publica el viernes será ya para el año que viene, el tercer año de legislatura, digamos.
Con lo cual en este tema creo que, pues sí, vamos tarde.
Desde luego el Consell ha ido tarde, porque se podía haber resuelto hace dos años.

La solución es muy sencilla y no entiendo… no acierto muy bien a qué se debe ese retraso, la verdad.
Pero que -vuelvo a reiterar- las declaraciones que he hecho y que decía la diputada Mercedes Caballero, que Compromís lo tiene clarísimo en esta cuestión.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora diputada.

Més rèpliques.
Ara aniríem per ordre de menor a major, o.
.
.
(Veus) (Se sent a la diputada Caballero Hueso que diu: Â«Yo quiero replicar,Â») (Veus) Val, doncs té la paraula Mercedes Caballero per un temps màxim de quatre minuts.

Quan vullga.

La senyora Caballero Hueso:

Moltes gràcies, president.

Bueno, señora Rodríguez, dice que conocía la orden.
La orden se publicó el viernes, pero la orden es de 21 de marzo.
Y si conocía la orden no sé… Las PNL se presentan cuando los grupos políticos piensan que hay algo que se puede hacer mejor o que no se está haciendo.
E igual que se presentan, se retiran cuando se conoce que eso ya se está haciendo.

Si conocía la orden, no entiendo por qué mantuvo la presentación de esa PNL.
Porque la publicación de la orden fue el 7 de abril, pero no… La publicación en el diario oficial, pero no… La orden es de 21 de marzo.
¿Por qué no se publicó antes?
¿Por qué no se firmó antes?
¿Por qué llevamos dos años de Consell sin esta orden?
Pues pregúntelo en la conselleria porque -le vuelvo a insistir- el trabajo en la conselleria es conjunto.
El trabajo de redacción es de la Secretaría Autonómica de Agricultura y estaba hecho.
Y la orden se firma desde el gabinete de la consellera….
O sea, es la consellera la que firma, la que da el visto bueno para su publicación.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora diputada.

¿Hi ha més rèpliques?
Entenc que sí.
El Partit Popular, senyor.
.
.
Senyor Calpe, per temps màxim de quatre minuts.

Quan vullga.

El senyora Calpe Saera:

Sí, moltes gràcies, senyor president.

Simplement per dos qüestions.
La primera donar les gràcies al grup proponent per acceptar la nostra esmena.
I la segona manifestar la nostra sorpresa davant d'esta polèmica suscitada entre els dos grups que teòricament recolzen al govern però que ja no sé si estan recolzant-lo o contribuint a afonar-lo.

En qualsevol cas, és cert que s'ha publicat una ordre el passat divendres, però també és cert, com ha dit la senyora Rodríguez, que la iniciativa és anterior, que la iniciativa concreta una sèrie de coses que a la millor se poden arreplegar en un futur.
I nosaltres, mentre la iniciativa està viva, lògicament actuem d'acord amb el que havia sigut la nostra posició, que era esmenar-la i tractar que isca endavant.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor diputat.

¿Alguna intervenció més?
¿Alguna rèplica?
Ja està.
Doncs passem a votació.
(Veus) No, no.
Deixem-ho estar.
Passem a votació.
(Se sent una veu que diu: Â«¿Quiere replicar?
Â») (Veus)

Senyora diputada, té quatre minuts.

La senyora Rodríguez Armigen:

Gràcies, president.

A ver, remarcar que la orden publicada el viernes pasado no tiene nada que ver realmente.
.
.
A ver, está relacionada porque es un tema relacionado, pero realmente esta proposición no de ley no deja de tener validez por la publicación de esa orden.
Realmente la orden solo habla de las ayudas a las comunidades de regantes.

De hecho, hay un punto en la proposición no de ley que habla de desarrollar ayudas económicas para promover mejoras técnicas, las mejoras técnicas más oportunas, en la línea de las medidas anteriormente descritas, en las comunidades de regantes donde ya se ha establecido la fertirrigación comunitaria.
Es decir, estas medidas técnicas, digamos, estas mejoras no se incluyen normalmente en esa orden de ayuda.
Con lo cual, esto tampoco estaría dentro de esa orden de ayudas.

Quiero decir que no tiene nada que ver.
.
.
La publicación de la orden del viernes no cambia en absoluto el sentido de la proposición no de ley que va más allá, digamos, de la orden que sale todos los años de estas ayudas.

Gracias.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora diputada.

¿Alguna intervenció més?
Ja està, ¿no?

Si els sembla bé, passem a votació.
¿Vots a favor de la proposta?
Unanimitat.
(Veus) No, no, no, perdó, perdó.
¿Vots en contra?
¿Abstencions?
(Veus) ¡Ah!
, val, val.
És que pensava que no havien votat.
Sí que havíeu votat.

Tornem a votar perquè no ha quedat massa clar.
¿Vots a favor de la proposta?
Unanimitat.
(Veus)

¿Demanen que fem un recés de tres minuts per.
.
.
.
?
Per al següent punt, per.
.
.
(Veus) Val.
Fem un recés de tres minuts.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

El senyor vicepresident:

(Inoïble) .
.
.
l'últim punt de l'ordre del dia.
Ja mos passem dels tres minuts que havíem dit.
Vagen prenent seient.

Acomiadem els companys que han vingut.
.
.
Adéu.

Proposició no de llei sobre la suspensió de l'expedient de contractació AVFGA 02/2016, del programa per al desenvolupament rural 2014-2020 de la Comunitat Valenciana i la negociació d'un pla de garanties per als treballadors de Tragsatec, presentada pel Grup Parlamentari Popular (RE número 51.
500, BOC número 166)

El senyor vicepresident:

Anem amb el quart punt de l'ordre del dia, que és la presa en consideració de la Proposició no de llei sobre la suspensió de l'expedient de contractació AVFGA 2/2016, del programa per al desenvolupament rural 2014-2020 de la Comunitat Valenciana i la negociació d'un pla de garanties per als treballadors de Tragsatec, presentada pel Grup Parlamentari Popular.

Té la paraula el senyor diputat José Ramón Calpe per a fer-nos l'explicació de la proposta, amb un temps màxim de huit minuts.
Quan vullga.

El senyor Calpe Saera:

Moltes gràcies, senyor president.

Ho diu la pròpia exposició de motius, estem parlant d'una empresa pública.
En principi, Tragsa, que va ser fundada a l'any 1977, que després va crear una filial de tecnologies i servicis agraris, que és Tragsatec, que és la que ens ocupa ara, i que és una empresa que té ja una llarga tradició de rebre encomandes de gestió per part de la Generalitat valenciana en diversos.
.
.
en diversos camps.

En concret, a nosaltres ens interessa ara perquè, en el mes de novembre, i trencant eixa tradició que, segons va manifestar la consellera d'agricultura en una resposta al diputat Montiel fa escasses setmanes en el plenari, duia en este cas concret que ens referim, duia ja des de 2003 -crec que va dir- produint-se, ha decidit licitar este servici concret de suport al desenvolupament, evolució, adaptació i manteniment de les aplicacions en el marc de sistemes d'informació per al desenvolupament rural 2014-2020 de la Comunitat Valenciana.

Estem parlant d'un contracte important que afecta tota la gestió de les ajudes de la PAC, que en una resposta parlamentària que se me va donar a mi també, en l'any 2016 va a anar al voltant de les 70.
000, o siga, que.
.
.
I al final estem parlant de la gestió d'un servici que afecta molts, molts valencians i valencianes, molts llauradors i que, per tant, interessa que funcione bé.

La sorpresa que va produir el que se traguera esta licitació ve donada sobretot perquè estem parlant, com he dit al principi, d'una empresa pública, de la qual, a més, la Generalitat valenciana va adquirir una participació, perquè l'empresa estava creada per l'estat, i que amb això no n'hi ha cap dubte -ho va reconéixer la pròpia consellera- que és un mitjà propi de l'administració.
Això vol dir que estem treballant en una empresa pública i en un govern que defensa -de paraula almenys o en el seu discurs- tant el sector públic i que tantes vegades posa en tela de judici el sector privat.
En canvi, en este cas ha optat per una privatització d'un servici que se fea amb mitjans públics.

I tot açò, a més, ara ha donat la casualitat que ha estat d'actualitat també durant el passat cap de setmana, per una denúncia que ha rebut la consellera i altres directius del seu departament, i també funcionaris, per part d'un sindicat, precisament per haver adjudicat a esta empresa una encomanda de gestió.

Jo no vull entrar en esta qüestió de la denúncia, però sí que vull entrar en les explicacions que la pròpia consellera i el president de La Generalitat han donat durant estos dies, que si bé no han explicat exactament el conflicte al qual se referix la denúncia, sí que han explicat a nivell generals coses que interessen al nostre discurs en este moment.

Per exemple, el comunicat de la conselleria d'agricultura diu que Â«las encomiendas han seguido la tramitación habitual y cuentan con la conformidad de la intervención delegada y de la Abogacía de la GeneralitatÂ».
La qual cosa és certa perquè la consellera en algun moment havia dit que açò se treia a licitació perquè n'hi havien informes de l'advocacia i d'intervenció que ho recomanaven.
A banda de la Sindicatura de Comptes, a la qual també em referiré.

Clar, nosaltres vam demanar la documentació d'eixos informes, i la nostra sorpresa és que en la documentació que la conselleria ens va facilitar, relativa als exercicis 2013, 2014, 2015 i 2016, la intervenció donava la conformitat a les encomandes i l'advocacia tampoc fea cap avís d'il·legalitat.
Algun detall se demanava, però no.
.
.
, en fi, se donava la conformitat a tot.

Per tant, quan dia la consellera la veritat és ara quan ha fet estes manifestacions per esta denúncia que s'ha produït, i no anteriorment, quan ens havia dit que precisament els informes que venien de l'advocacia o de la intervenció recomanaven acabar en estes encomandes.

També és cert que la sindicatura havia fet un informe sobre les encomandes que tenia La Generalitat, la majoria referides a VAERSA, però alguna.
.
.
o algunes també referides a Tragsa o a Tragsatec.
Però els informes de la sindicatura -que està bé que se seguisquen- tampoc estan dient que s'acabe radicalment en les encomandes, sinó que estan advertint sobre una sèrie de coses que cal millorar o que cal concretar al produir-se les encomandes.
Com que consta en l'expedient que n'hi han mitjans propis, que és una cosa important, que l'empresa té mitjans per a escometre els serveis que se li encomanen o que no recórrega a subcontractacions, etcètera, però no s'està qüestionant dràsticament el sistema d'encomandes.

També ens sorprén que la conselleria s'aculla a açò quan forma part d'un govern que en altres casos, inclús havent sentències judicials, com ha sigut en el cas de l'hospital provincial de Castelló, en el qual se declaren nuls o improcedents determinats acomiadaments de treballadors, en canvi no se'ls readmet.
Ahí la sentència judicial per a això no té importància i, en canvi, un informe de la sindicatura se magnifica per a anar on s'ha vullgut anar, que era la privatització del servici, que nosaltres, como dic, no acabem d'entendre.

Vull agrair als grups que, havent presentat la iniciativa, hagen admés ara que a efectes de tramitació se presente una esmena, que no varia substancialment la nostra iniciativa, però que per un error del nostre grup, tot i haver estat redactada ja fa prou dies, no havia sigut presentada a registre.

De manera que expressant eixa gratitud, explique simplement, el que estem pretenent en esta iniciativa és que se suspenga l'expedient de contractació.
A la millor també ens passa que una cosa que s'inicia en el mes d'octubre i que se presenta la iniciativa.
.
.
, primer la vam presentar per a conéixer-la en sessió plenària, després ho vam haver de retirar allí per a poder-ho dur a comissió i garantir que se poguera vore la iniciativa, també ens pilla ja en tot açò molt avançat i inclús en una adjudicació, però que pot cridar l'atenció sobre altres coses que encara estan pendents, perquè s'han anunciat també noves licitacions.

Nosaltres creem que cal mantindre este servici de Tragsa.
Primer, perquè és un servici ben prestat, que no ha produït problemes ni a l'administració, ni a tot el personal -que, com he dit, estem parlant de 70.
000 ajudes comunitàries-, ni a tot el personal que se beneficia d'este servici, però també considerem que és molt important l'estabilitat laboral, i més, en un govern que sempre d'açò, i garantir que els treballadors tinguen eixa estabilitat.

Per això també la iniciativa no se referix sols que se suspenguera la licitació, sinó també que obrira una mesa de negociació amb els representants dels treballadors, que permeta plantejar tot açò i que permeta també garantir que Tragsatec seguirà tenint les encomandes en bé dels seus treballadors i de l'administració, i tot allò per al que està de sobra preparat, com ha demostrat en tots els anys que du executant-les, i en els quals no ha hagut cap queixa important.

Confie, per tant, que els grups recolzen esta iniciativa i que la pugam aprovar.
Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor diputat.

Ara.
.
.
¿N'hi han presentades esmenes?
Sí.
¿Podemos?

Li donem la paraula, per huit minuts, a la representant de Podemos perquè ens explique la seua esmena.
Quan vullga.

La senyora Gascó Verdier:

Gràcies, president.

Donem la benvinguda als representants del.
.
.
-¿com es diu?
- del comité d'empresa -perdó- de Tragsatec que han vingut hui a acompanyar-nos, molt preocupats per la situació que estan vivint i pel futur que sembla.
.
.
voler donar el Consell a aquesta empresa pública al País Valencià.

És curiós per a nosaltres que siga precisament el Grup Popular, representant del partit que es va carregar Tragsatec quan estava al front del govern de la Generalitat valenciana, el que es presenta hui ací com a gran defensor dels pocs treballadors i treballadores que queden.
És el Partit Popular el que va anar derivant encomanes a VAERSA i destruint treball.

Alguns treballadors i treballadores han passat a VAERSA, però, per desgràcia, ha sigut per iniciativa pròpia, ja que s'han traspassat les encomanes, però no es va imposar una clàusula de subrogació, tal volta per fer entrar en l'empresa valenciana a qui no havien pogut fer entrar en l'empresa estatal.

Tragsatec va arribar a tenir fins a 400 treballadors i treballadores en Tragsatec, mentre ara hi han 130.

El problema principal és que el PP ha demostrat, durant els vint anys de gestió al front de la Generalitat valenciana, tindre una voluntat de pauperitzar l'administració pública, i en lloc de crear els llocs de treball que externalitza, en lloc de crear-los dins de la conselleria d'agricultura o la d'hisenda, ha continuat amb el model d'encomanes de gestió, en compte d'augmentar els serveis públics directament des de l'administració.

Per altra banda, una altra qüestió important des del nostre punt de vista és la desprotecció i precarització dels treballadors de Tragsatec, ja que el conveni baix del qual es contracta és un conveni propi pel que cobren un salari de 20.
000 euros de mitjana, quan el conveni d'enginyeries que s'aplica a l'empresa privada amb puestos del mateix nivell cobren exactament el doble.

Comente ací que la diferència de sous entre els alts càrrecs i els treballadors i treballadores és absolutament inadmissible, que la directora general de Tragsa hui en dia cobre 200.
000 euros, front als 20.
000 que cobra qualsevol treballador, a nosaltres ens sembla una absoluta vergonya tractant-se d'una empresa pública.
A més, i com els passa també a altres treballadors de l'empresa Tragsa a la Comunitat Valenciana, són contractes per obra i servei en frau legal.

Nosaltres.
.
.
, el síndic del meu grup parlamentari va presentar una pregunta oral i hem estat en contacte amb el comité d'empresa i amb les organitzacions representants dels treballadors, i ens sembla de justícia no sols aprovar una proposició com aquesta, sinó que hem tractat de millorar-la aportant dues esmenes.

Una és en la que demanem l'elaboració d'un informe jurídic comparat que justifique la conveniència per a l'interés general de modificar el règim d'encomanes de gestió actual, atés el fet que la valenciana és l'única comunitat autònoma de l'estat espanyol que pretén modificar aquest sistema.

I una altra, que era afegir al punt que ara queda, el punt dos, en la.
.
.
Â«mesa de negociació amb la representació legal dels treballadors que permeta plantejar i negociar un pla de garanties per als treballadors i treballadores de TragsaÂ», afegíem nosaltres: Â«En el cas d'una eventual licitació, s'hi aplicarà necessàriament el règim de subrogació dels actuals treballadors de Tragsatec que pogueren veure's afectatsÂ».

No entenem aquesta.
.
.
modalitat que s'ha inventat el Consell, que els actuals treballadors de Tragsatec haurien d'estar formant els futurs treballadors de les empreses a les quals volen licitar.

Em sembla molt més barat que siguen els propis treballadors de Tragsatec els quals hagen d'efectuar eixa tasca directament, sense haver de formar a ningú.
A banda de la situació personal tan desagradable que deu ser, m'imagine, per a un treballador i una treballadora d'estar formant a qui després pren el teu lloc.
.
.
Pel que nosaltres entenem, és una profunda injustícia.

A banda.
.
.
nosaltres el que sentim és que no hi ha cap fonament jurídic per la licitació, i no ho sentim nosaltres, sinó que l'informe d'intervenció va en eixe sentit també.
Una cosa que ens ha semblat curiosa és que en premsa ha eixit sobretot que la demanda de prevaricació afecta la consellera Cebrián, però en realitat afecta també el conseller d'hisenda, però no se sap per què això no està eixint en premsa.

Sabem que divendres passat els treballadors i treballadores es varen reunir baix de la conselleria d'hisenda, i el que els ha transmés l'administració és que, després de la primera licitació, la idea és fer-ne una segona per ja acabar amb tots els treballadors de Tragsa.

A nosaltres, insistisc, no només ens sembla una injustícia, sinó que ens sembla també una forma d'actuar molt poc responsable pel que era un govern del canvi, al qual nosaltres estem recolzant, i per això, amb contundència, ho denunciem.

El síndic del meu grup ja va explicar amb molts motius la nostra posició, i principalment basada en els arguments que acabe d'exposar ací.
Aleshores, crec que no cal que m'estenga més.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora diputada, per la seua intervenció.

Ara, per a l'acceptació o no de l'esmena, donem tres minuts.
.
.

El senyor Calpe Saera:

Moltes gràcies.
.
.

El senyor vicepresident:

.
.
.
al Partit Popular.

El senyor Calpe Saera:

Sí, perdó.
Moltes gràcies, senyor president.
M'havia anticipat a fer ús de la paraula.

També volguera saludar als representants dels treballadors de Tragsa que ens acompanyen, que adés m'he oblidat de fer eixa salutació.

Bé, per part del Grup Podem, s'ha presentat una esmena no sense tractar de pegar-nos un repassó prèviament per l'actuació dels governs del Partit Popular.

Però, a banda que eixe no és l'objecte ara, una qüestió és que tenint La Generalitat una empresa, que és també mitjà propi, com és VAERSA, a la millor se vullga potenciar l'activitat d'eixa empresa i una altra cosa és canviar radicalment el model, que és el que està passant ara i tractar de privatitzar un servici que tradicionalment s'ha vingut fent amb mitjans propis, en este cas, Tragsa crec que també des de l'any passat és mitjà propi de l'administració.

Per la resta, creiem que l'esmena millora, millora la nostra iniciativa i, per tant, l'admetem pels mateixos arguments que la seua proponent ha exposat.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor diputat.

Havent acceptat l'esmena.
.
.

El senyor Calpe Saera:

L'admeten com addició, és a dir, no substituïx, sinó que a la nostra iniciativa s'afegixen eixos dos punts.

El senyor vicepresident:

Molt bé.
Doncs ara tenim la proposta del Partit Popular amb l'addició de l'esmena que ha presentat Podem, i és això sobre el que la resta de grups hauran de fixar posició i després votarem.

Tindria la paraula ara, de menor a major, el representant de.
.
.
(Veus) Bé, si vol després tenim una.
.
.
, podem donar una rèplica després.

Té la paraula la representant de Ciudadanos per a fixar posició, amb un temps màxim de quatre minuts.
Quan vullga.

La senyora García Jiménez:

Gracias, señor presidente.

Tragsa, Transformaciones Agrarias S.
A.
, es una empresa mercantil de capital público que forma parte del grupo de empresas de la Sociedad Estatal de Participaciones Industriales, SEPI.
Y, como se ha dicho, consta de una filial, Tecnologías y Servicios Agrarios, Tragsatec, creada para la realización de proyectos de consultorías e ingeniería.

La consellera de agricultura ha estado trabajando de forma directa con Tragsa a través de encomiendas de gestión hasta hace bien poco, justificando que, aunque Tragsa pertenece al ministerio y no a La Generalitat, la ley contempla que las autonomías las utilicen como medios propios, aunque este 7 de abril, este pasado 7 de abril, por medio de la prensa, conocemos que la fiscalía investiga desde el pasado mes de noviembre a la consellera de agricultura, al secretario autonómico y al director general por estas encomiendas a la empresa pública.

Posiblemente esto sea a hechos pasados, que sea parte de la justificación por la que el mes de octubre de 2016 la consellera de agricultura lanzara una licitación de estas encomiendas, justificando, según palabras textuales de la propia consellera, Â«la ineludible necesidad de la misma, dada la falta de adecuación de los actuales servicios de la Agencia Valenciana de Fomento y Garantías Agrarias y los órganos directivos de los que tiene delegada la gestión de las ayudas para poder realizar los trabajos objeto de dicha contratación, dada la insuficiencia de medios, no siendo conveniente por su naturaleza, especificidad y carácter la ampliación del departamento para cubrir las necesidades que se trata de satisfacer a través de este contrato.
Â»

Pero sin entrar a valorar en la justificación o no de la necesidad de la licitación ofertada por la consellera, entendemos, desde nuestro grupo político, que el debate debería centrarse en la situación en la que se quedan los trabajadores de Tragsatec, dentro de toda esta guerra, porque según los pliegos de condiciones de la licitación, no se recoge la subrogación de los trabajadores de Tragsatec por la empresa ya adjudicataria, concretamente la empresa Tecnocom España Soluciones S.
L.

Por tanto, señorías, ¿qué sucede entonces con los trabajadores?
Que serán despedidos con toda probabilidad.

Respecto a la subrogación comentarles, señorías, que la abogacía del estado, en su dictamen 43/5, considera que Â«excede del ámbito propio de los pliegos de cláusulas administrativas particulares la introducción de una cláusula de subrogación de personal, sin que pueda imponérsele al contratista por esta vía obligaciones de carácter laboral.
Â»

Por tanto, conforme a la doctrina administrativa y jurisprudencial, los pliegos de cláusulas administrativas particulares no pueden establecer la subrogación de los trabajadores de la empresa saliente a la nueva adjudicataria.

En definitiva, en los pliegos solo puede indicarse la existencia del deber de subrogación en el personal del adjudicatario saliente a título informativo.

Lo cierto es que, detrás de estas teorías jurídicas, existen unos trabajadores -que les doy la bienvenida, que antes no se la he dado- a los que hay que atender y que la administración debería atender.
Y es por ello que estaríamos de acuerdo en suspender la contratación y solicitar que se reabriera una mesa de negociación con los representantes de los trabajadores para darles cobertura, siempre y cuando fuera posible jurídicamente y siempre dentro del marco legal, y más porque las concesiones de la conselleria a Tragsa están siendo investigadas por fiscalía.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora diputada.

Continuem amb la fixació de posició.
En este cas, té la paraula la representant de Compromís, per un temps màxim de quatre minuts.
Quan vullga vosté.

La senyora Rodríguez Armigen:

Gràcies, president.

La función de Tragsatec es dar apoyo técnico y, en particular, el soporte informático, sistema de información geográfica, desarrollos en entornos web y bases de datos.

La conselleria de agricultura y medio ambiente tiene actualmente siete encomiendas con Tragsatec, con 33 trabajadores adscritos, todo ello conforme a la Directiva 2014/24 de la Unión Europea, y en base a las recomendaciones que ha venido haciendo la Abogacía de la Generalitat valenciana, la Intervención General y la Sindicatura de Comptes.

Tragsatec, como filial de Tragsa, tiene la consideración de medio instrumental y servicio técnico de la administración general del Estado, las comunidades autónomas y los poderes adjudicadores dependientes de ella.

Actualmente, uno de los trabajos que Tragsatec está realizando para la conselleria es el de apoyo técnico a la Subdirección de Política Agraria Común y Competitividad en generación de estadísticas, tratamiento de datos o elaboración de informes.

La Dirección General de Tecnologías de la Información y las Comunicaciones, que depende de la conselleria de hacienda, decidió reorganizar esos servicios que venían prestándose al menos desde 2013.
Los decide reorganizar, y esto es importante subrayarlo, ante la advertencia de la Abogacía de La Generalitat de que esta encomienda no podía tener carácter estructural y, por tanto, no podía reiterarse en el tiempo.
Por lo tanto, no se trata en ningún caso de decisiones injustificadas.

En este sentido, es importante señalar que el pliego técnico de la encomienda ya previó una base de devolución del servicio, cuyo objeto era transmitir a la Dirección General de Tecnologías de la Información y las Comunicaciones el conocimiento de los sistemas de información objeto de los servicios.
Es decir, que desde el principio, tanto Tragsatec como sus trabajadores eran conocedores de que esa encomienda terminaría.

La Agencia Valenciana de Fomento y Garantía Agraria ha iniciado la licitación abierta de un nuevo servicio de asistencia técnica informática para atender las nuevas necesidades derivadas de la gestión del programa del PDR de 2014-2020, exclusivamente dentro del ámbito Feader.

Por otra parte, irá la licitación que depende de la Dirección General de Tecnologías de la Información y las Comunicaciones, referente a la asistencia técnica para el primer pilar de la PAC o ayudas directas dentro del ámbito Feaga.

Este plan de reorganización supone la creación de once puestos de trabajo de carácter técnico, en la Dirección General de Tecnologías de la Información y las Comunicaciones, y la tramitación de dos nuevos expedientes de contratación por procedimiento abierto para la realización de desarrollos tecnológicos especializados.

El presupuesto necesario de este plan es inferior al del actual servicio de la encomienda de gestión, por lo que es previsible un ahorro para las arcas públicas.

Resumiendo, la licitación es sobre nuevos trabajos, por ello no se puede hablar de continuidad en la encomienda de Tragsatec.
No es susceptible, por tanto, de generar obligación de subrogar a los trabajadores, porque la encomienda se extingue.
Y se da paso a un nuevo procedimiento de licitación diferente para nuevos servicios.
No están en riesgo en ningún caso las ayudas de la PAC porque éstas son gestionadas y tramitadas por los empleados de la conselleria, tanto de servicios centrales como territoriales, a través de las Ocapa.
Tragsatec da apoyo y asistencia técnica a nivel informático y de gestión, y tratamiento de la información y apoyos en tareas de control.

La decisión de reorganizar el servicio por parte de la Dirección General de Tecnologías de la Información y las Comunicaciones se enmarca dentro de las recomendaciones de abogacía, intervención y Sindicatura de Comptes.

Por tanto, votaremos en contra de esta proposición no de ley.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora diputada.

Té la paraula ara el Partit Socialista, per un temps màxim de quatre minuts.
Quan vullga vosté.

El senyor Cerdán Pastor:

Sí.
Mi grupo, indistintamente de la votación a esta PNL -que el Partido Popular de una manera no clara y desde luego, desde mi punto de vista, falta de limpieza-, va a defender con uñas y dientes a los trabajadores del transporte, cuyo servicio es impecable, cuyo compromiso con la prestación que han venido haciendo durante estos años es más que memorable y que tenemos defender de todas maneras.

Es verdad que estamos en una situación tramposa, tramposa, de la que somos también en cierta medidas víctimas y que tenemos muy, muy complicado deshacer ese nudo tan complejo que el Partit Popular en la anterior gestión nos dejó en herencia.

Mire, en el pliego técnico de esta encomienda, de la cual ahora muchos se han olvidado, decía: Â«Plazo de ejecución.
El plazo de ejecución de los trabajos de la presente encomienda será de veinte meses desde el 22 de mayo de 2015.
Â» O sea, que la sentencia de muerte ya estaba puesta.
Y dice en uno de los apartados de este pliego técnico, dice: Â«Devolución del servicioÂ».
Y hay un punto muy significativo que dice: Â«El objetivo es que los técnicos formados puedan prestar los servicios -los técnicos formados a futuro- puedan prestar los servicios con la misma calidad y conocimiento de los sistemas de Tragsatec.
Â» Es decir, no hay puerta a la subrogación posible.
Y así estaba enmarcado.
Ahora de ello se olvidan.

Y a todo esto se le suma una serie de recomendaciones de la Sindicatura de Comptes, unas 14.
Le voy a leer tres.

Â«La encomienda es recurrente y se destina a cubrir déficits de personal de plantilla para entidades permanentes.
Â» Déficit de personal de la administración pública se refiere.

Â«El objeto y el presupuesto están insuficientemente determinados.
Â» Y dice otra de ellas: Â«Hay una falta de control por parte de la entidad encomendable sobre la subcontratación realizada por la encomendatariaÂ».

Es decir, aquí tenemos una situación donde los que hoy se preocupan por los trabajadores, ayer les dejaron abandonados.
Y eso lo tenemos que gestionar, y lo gestionamos con dolor, porque entendemos que estos trabajadores no tienen por qué ser los responsables de una situación perversa.

A todo ello se suma un informe de la abogacía y desde luego otro informe de la intervención en el que hablan de que no es posible aplicar las encomiendas que son de carácter estructural.
Recuerdan además una circular de la abogacía, esta vez del estado, la 6/2009, que pone en solfa este tipo de operaciones y complica todo mucho el mantenimiento de un servicio que nosotros entendemos de verdad que es fundamental y de verdad que está bien gestionado.

Ese es el dolor que mi grupo tiene a la hora de enfrentarse a esta situación, y que vamos a seguir trabajando con la conselleria para que estos trabajadores no sean los paganos y los perjudicados de esta situación.

Pero no podemos, porque así lo dicen las leyes, aprobar la propuesta que nos hace el Partido Popular.
Nos gustaría, pero es jurídicamente muy complejo.

Lo que sí podemos es trabajar -y en eso nos comprometemos este grupo y desde luego la conselleria-, en que esas incorporaciones a la DGTIC, esa creación de puestos de trabajo que mi compañera ha anunciado, tenga en consideración el valor, la valía, la preparación y los servicios prestados de los trabajadores que ahora venían desempeñando su labor en Tragsatec.
No podemos abandonar a los trabajadores, pero lamentablemente no podemos caer en la falacia y en las trampas de un Partido Popular que hace política de presente olvidándose del pasado.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor diputat.

Entraríem en el torn de rèplica.
I li donem la paraula al grup proponent, al Partit Popular, per un temps màxims de quatre minuts.

Quan vullga, senyor José Ramón Calpe.

El senyor Calpe Saera:

Moltes gràcies, senyor president.

Espere ser breu també.

Començant per l'últim intervinent, el representant del grup Socialista, que ens acusa de presentar una iniciativa no clara, manca de neteja… En fi, són expressions que no diuen res en concret.

Jo faria una reflexió, que s'ha dit ací ja per… crec que ha segut la representant de Podem, altres comunitats autònomes, totes, seguixen gestionant a través de Tragsatec estos expedients.
I entre eixes comunitats, naturalment, n'hi han moltes que no les governa el Partit Popular.

Per tant, no és una qüestió de partits o no.
És que el que no està clar i el que ens agradaria saber exactament és per què la Generalitat valenciana canvia totalment el model.

Perquè, clar, ens deia el senyor Cerdán: Â«És que el n'hi ha és un dèficit de personal que duia això.
Â» Bé.
Però la solució no ha segut dotar de més personal a l'administració de La Generalitat, la solució ha segut privatitzar el contracte, traure-ho a la licitació pública.

Que ens diuen que la direcció general, que és una altra… Perquè també si tant importa en tot açò la direcció general esta de gestió a la tecnologia -que no recorde el nom exacte-, que crec que depén de la conselleria d'hisenda, ¿què fa l'agència valenciana sent la que gestiona tot açò?
On n'hi ha cap claredat és en l'actual administració de La Generalitat, que pareix que té una desconnexió clara entre una conselleria i l'altra.

Però, en qualsevol cas, ja dic, el dèficit de personal no és assumir personal propi La Generalitat i gestionar directament, sinó traure una licitació i entregar-ho al sector privat.

¿Que falta control per part de l'entitat encomanant?
És cert, ho ha denunciat la Sindicatura de Comptes.
Però, bé, això té una solució que la pròpia sindicatura dóna en el seu informe, que està penjat, d'una altra banda, en la pàgina web i tots podem consultar, que és nomenar el responsable del seguiment del contracte i fer-lo actuar.
Per això, no anem a qüestionar tot un sistema que ha estat funcionant.

Quant al que dia Compromís, que el pressupost és inferior a l'actual encomanda, no sé, podem tindre un error, però no sembla inferior.
En qualsevol cas, sembla prou aproximat.

Ara, també n'hi ha una cosa que no entenem, perquè se queixava la representant de Podem dels baixos que son els sous en Tragsatec.
Si el pressupost és inferior encara en el sector privat, francament, posats a vetlar pels interessos d'uns treballadors i d'altres, no sé on estem.
Probablement, si al final ho fem per un motiu econòmic, i ja posant en mala situació als treballadors, serà als del sector privat que hagen d'intervindre en este contracte.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor diputat.

Per a més rèpliques, demana la paraula la representant de Podem.
I li donem la paraula per un temps màxim de quatre minuts.

Quan vullga vosté.

La senyora Gascó Verdier:

Moltes gràcies.

Jo entenc la situació delicada en què es troben els nostres companys del pacte del botànic, perquè front una actuació com la que està duent a terme el Consell en este cas, doncs és difícil trobar arguments.

Però si de veres no es vol abandonar els treballadors, el que cal fer és continuar amb un model que a nosaltres, per molts punts de vists, no ens convenç del tot, però que fins ara, si hem de triar entre donar uns… externalitzar uns serveis a una empresa pública o externalitzar-los a una empresa privada, nosaltres optem, evidentment, per externalitzar… continuar amb l'externalització a través d'una empresa que és medi propi de l'administració.

Per una altra banda, hi ha hagut una situació d'injustificable absència d'informació en tot el procés, hi ha hagut -ens consta- moltes dificultats de diàleg amb els treballadors i les treballadores.
De fet, els representants dels treballadors es varen trobar amb aquesta notícia a finals de novembre de 2016, sense haver tingut notícia d'això abans.

I, finalment, el que volem assenyalar també és que no considerem que està justificada la licitació, perquè Tragsatec ha estat fent els treballs de forma eficient i eficaç.
Aleshores, no hi ha un motiu que de veres justifique l'externalització a medis privats.

Pensem que cal fer una aposta decidida cap a la protecció dels treballadors i ara mateix no sembla que eixa siga la via que Consell està decidint.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora diputada.

Si n'hi han més rèpliques.
.
.
, i si no, passem a votació.

Bé, doncs passem a votació d'esta propos… el punt número 4 de l'ordre del dia.
¿Vots a favor?
¿Vots en contra?
¿Abstencions?
Molt bé.
Doncs queda aprovada amb 6 vots en contra… 9 vots a favor i 6 vots en contra.
Queda aprovada la proposta del Partit Popular.

Moltes gràcies.

La senyora García González:

Pido la palabra un segundito.

El senyor vicepresident:

Molt bé.
Diga.

La senyora García González:

Simplemente pedir la palabra porque quiero comunicar que me he puesto en contacto con mi compañero y presidente de esta comisión, el señor Emigdio Tormo, el cual me ha comunicado que había hablado anteriormente con el letrado mayor, con el señor Francisco Visiedo, y que estaba enterado de que hoy no podría asistir.
Al mismo tiempo, me ha dicho que también lo comentó en la última comisión con el vicepresidente.

Simplemente para que constara en acta.

Gracias.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies.

Acabem la sessió.

(S'alça la reunió a les 12 hores i 25 minuts)