DS-128HTML.html





Ple de les Corts Valencianes realitzat el dia 10 de novembre de 2022.
Comença la sessió a les 10 hores i 6 minuts.
Presideix el president de les Corts Valencianes, senyor Enric Morera i Català.
Sessió plenària número 70.
Segona i darrera reunió.

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies als mitjans gràfics.

(Inoïble per raons tècniques) … visitants que ens acompanyen en este (inoïble per raons tècniques) …

Compareixença del president del Consell, senyor Ximo Puig i Ferrer, per a respondre les preguntes d'interés general per a la Comunitat Valenciana, formulades pels grups parlamentaris

El senyor president de les Corts Valencianes:

Començava dient-los…, reprenem el nostre treball amb el punt número 12 del nostre ordre del dia, que és la compareixença del president del Consell per a respondre les preguntes d'interés general per a la Comunitat Valenciana.
Coneixen el procediment, contemplat en l'article 173 del nostre reglament.

I, sense més dilació, li done la paraula a la síndica del Grup Parlamentari Popular, la il·lustre diputada María José Catalá.

La senyora Catalá Verdet:

Gràcies, president.

Consellers, molt bon dia a tots.

Miren, ayer tuvimos una buena noticia de Volkswagen, y la verdad es que el señor Sánchez y usted, señor Puig, nos podían haber ahorrado estos días de incertidumbre, pero bien está lo que bien acaba.
Nosotros, desde luego, siempre vamos a estar con los proyectos que generen riqueza y empleo en esta tierra.
(Aplaudiments)

Y, mire, permítame que yo hoy no le hable de multinacionales, sino del pequeño empresario, del autónomo.
El martes pasado, los hosteleros realizaron un apagón porque están con la luz al cuello; en unas horas, el gremio de panaderos se va a manifestar en València por los costes energéticos.
Mil doscientas empresas, más de catorce mil trabajadores en la Comunidad Valenciana, están en juego, uno de cada tres podría cerrar.

Mire, yo esta semana he estado con Juanjo, un panadero del Cabanyal; ha pasado de pagar 3.
000 a 7.
000 euros de luz.
He estado con Justo, una persona que lleva un bar toda la vida, el bar Veu de Patraix; ha pasado de pagar 1.
000 a 3.
000 euros de luz.
No pueden soportar esta situación.
Y, en este contexto, dígame, ¿qué solución les ha dado usted?
¿Recaudar 2.
100 millones de euros más por impuestos y tasas?
¿Subir un 10 % las 4.
500 tasas?
¿Incrementar el sector público hasta 3.
900 millones de euros?
¿Cinco nuevos chiringuitos?
¿Subirse el sueldo?
¿Subir en dos años un 1000 % una partida de libre disposición de presidencia?
¿Esas son las respuestas que ustedes les dan a las personas que hoy están ahogadas porque no pueden pagar la luz?
(Aplaudiments)

Si ustedes creen que esa es la respuesta, permítanme que les diga que viven ustedes en un metaverso, y eso les lleva a cometer errores.
Un error como el que, por ejemplo, me parece indignante, el spot del ministerio de transición ecológica, que les llama a los españoles «derrochólicos», en una referencia de muy mal gusto, comparándolo con personas con adicción alcohólica.
Es que ustedes…, eso es una vergüenza.
¿Ustedes creen que pueden dedicarse a decirle a la gente que es «derrochólica», cuando no enciende la calefacción ahora porque no pueden pagar el recibo de la luz?
(Aplaudiments)

Permítanme que les diga, «derrochólicos» son ustedes, que en ocho años han engordado el sector público un 91 %.
«Derrochólicos» son ustedes, que destinan dos millones de euros a aquello del Instituto Valenciano de la Memoria Democrática y cero euros a pobreza energética.
(Aplaudiments) «Derrochólicos» son ustedes, que pagan nueve millones a entidades catalanistas y se cargan el seguimiento a largo plazo del cáncer infantil.
Eso son ustedes, «derrochólicos», sí.
 (Veus)

Y, por tanto, mire…, no, no, feo es lo del ministerio de transición ecológica; el spot es feo y es de muy mal gusto, si me lo permite.
(Aplaudiments) Así que, mire, déjeme que le pregunte, ¿qué tiene usted pensado para ayudar a los hosteleros, a los panaderos, a los autónomos, a la empresa familiar?
¿Qué tiene usted pensado hacer?

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Una vegada formulada la primera part de la pregunta, correspon al president del Consell donar resposta.

Té la paraula el president del Consell, Ximo Puig.

El senyor president del Consell:

Moltes gràcies.

Moltes gràcies, president.

Moltes gràcies, senyora Català.

En relació amb la seua pregunta, que diu si les nostres polítiques són adequades o no són adequades, senyora Catalá, són adequades perquè avancen en la direcció correcta, són adequades perquè donen resultats concrets i són adequades perquè ajuden la majoria.

Perquè, mire, els dos carrils d'esta eixida són ben clars.
Hi havia una via, que és la seua via, la via fracassada, la via d'apujar els impostos i retallar tots els serveis públics, o hi havia una via diferent, que és la via de la prosperitat social, que és la via que nosaltres hem encetat.
Per cert, vosté ara parla que nosaltres estem no donant solucions, una solució i el metaverso…, era una solució allò que deien vostés en aquell moment, que estábamos viviendo por encima de nuestras posibilidades?
Això era la solució?
(Aplaudiments)

Mire, l'acció del govern és eficaç.
Primer, perquè genera confiança i atrau inversions, com ha demostrat l'aposta de Ford per la factoria d'Almussafes i la confirmació de Volkswagen de la gigafactoria de bateries de Sagunt.

Són eficaces perquè generen ocupació, amb un rècord de persones treballant a la Comunitat Valenciana, 2.
500.
000 persones.

En tercer lloc, perquè generen estabilitat, amb huit pressupostos aprovats en temps i forma per promoure el treball i enfortir l'escut social.

I amb una reforma fiscal per a fer just el contrari que volen fer vostés, una reforma a favor de la immensa majoria de la societat.

És a dir: Volkswagen, generació de treball, pressupostos i reforma fiscal; precisament, quatre qüestions que vosté va posar en dubte la sessió de control passada.
Va dir que res d'això seria realitat.
Bé, les quatres coses són realitats.

I, gràcies al treball que s'ha fet per part del Consell durant l'últim any, la Generalitat està preparada per a acollir la inversió del grup Volkswagen.
La preparació del sòl industrial al Parc Sagunt avança en els terminis ja previstos.
Abans de l'estiu es tancà ja la compra de la totalitat del sòl, ara s'està fent el procés d'adequació del terreny.
Hui mateix s'ha publicat al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la sol·licitud de l'empresa per declarar projecte territorial estratègic i, una vegada superat eixe període, el Consell aprovarà, permetent que els tràmits i els procediments es resolguen de la manera més eficient.

I, a més a més, li puc anunciar hui que, abans que acabe l'any, PowerCo comprarà el sòl a espais econòmics empresarials per a poder començar les obres de la gigafactoria dins del pla previst per la companyia.
 (Aplaudiments)

Per tant, ahir, l'acceptació del PERTE; hui, la publicació en el projecte territorial estratègic.
Això no li pareix eficaç?

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, president.

Continuarem formulant la pregunta per part de la síndica del Grup Parlamentari Popular.

La senyora Catalá Verdet:

Gràcies.

President, yo ya le he dicho que estamos muy contentos de la resolución de Volkswagen, pero le he dicho que hoy no le iba a hablar de multinacionales, que le iba a hablar del pequeño comercio, porque hoy, a mediodía, se concentran los panaderos en València.
Y los panaderos, los hosteleros, los autónomos quieren una respuesta de su president aquí hoy.
Más allá de todo esto…, yo no sé si a Justo o a Juanjo les va a convencer lo que usted ha venido a decir aquí hoy.
No, a ellos lo que les ahoga es el recibo de la luz, ¿sabe?
Y para el recibo de la luz ustedes no están haciendo absolutamente nada.

Entonces, permítanme que les diga…, y es que, además, luego subirá aquí, me imagino Compromís, a hablar de que los ricos, los pobres, la fiscalidad… Oiga, ¿la fiscalidad?
¿La fiscalidad, la ayuda a los autónomos?
Pero ¿cómo hace el señor Climent, ausente hoy…, cómo ayuda a los autónomos su gobierno?
En 2023, recortan 650.
000 euros de ayudas para el fomento de autónomos.
Este año, se han dejado fuera al 85 % de los autónomos en las ayudas, han dejado de ejecutar 29 millones de euros.
A 30 de octubre, ¿usted sabe cuáles son los pagos de las ayudas a autónomos de su gobierno?
Cero euros de la línea de ayudas de fomento al trabajo autónomo, cero euros de ayudas para la economía sostenible, cero euros de ayudas para el emprendimiento rural… ¿Es que esa es la solución a los problemas de los autónomos?
¿Eso es lo que le vamos a decir hoy a Justo?
Le vamos a decir eso a Juanjo, a los panaderos… ¿Esa es la solución que les da usted hoy?
(Aplaudiments) ¿A los que no les llega, a los que van con la luz al cuello?
¿Esa es la solución?

Mire, cualquier autónomo que le oiga hoy, dirá: oiga, a mí me ponen todas las trabas del mundo para llegar a acceder a una ayuda, pero, fíjese, usted va y en la ley de acompañamiento elimina el Plan de control financiero de subvenciones.
Sí, en su ley de acompañamiento, no está mal, ¿eh?
La verdad es que yo le tengo que decir que me ha sorprendido mucho, no está la cosa como para que usted elimine la fiscalización a las subvenciones.
Pero, bueno, si cree usted que es así la línea de trabajo de su gobierno…

Bien, yo lo que digo es una cosa: mire, encárguese del pequeño comercio, encárguese de los autónomos, ayude a la pequeña economía.
Y plantee algo, plantee algo, señor Puig, algo.
Si quiere plantear lo de la empresa familiar, por ejemplo, hágalo.
Está en nuestro ADN la bajada de impuestos, le vamos a apoyar…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyoria…

La senyora Catalá Verdet:

…esa iniciativa.
(Aplaudiments) Hágalo, no tenga miedo.

Termino.
Pero ya que la ley de acompañamiento ha sido una chapuza, porque se han equivocado ustedes, la han presentado tarde, y tiene que volver al Consell, pues aproveche, incorpore la bonificación a la empresa familiar y también a una persona de veinte años que recibe en herencia el piso de su tío, ¿eh?
Que eso es progresividad fiscal…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies.

La senyora Catalá Verdet:

Y, de paso, revise su bajada de impuestos, que 64 euros al año con la que está cayendo… Yo creo que a Justo y a Juanjo no les soluciona el problema.

Mire, usted está para resolver el problema de la gente en la calle, así que salga del metaverso y díganos hoy aquí qué piensa hacer para paliar esa subida de la luz que tiene a la gente con la luz al cuello.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Una vegada concretada en la seua integritat la pregunta, correspon al president del Consell finalitzar la resposta a la qüestió plantejada.

El senyor president del Consell:

Moltes gràcies, president.

Senyora Catalá, mire, com és possible que vinga ací a donar lliçons aquella que ha fet el contrari?
Mire, vosté està dient que nosaltres no ajudem els autònoms.
Nosaltres, als autònoms, este any els hem donat directament 300 euros, més 200 del govern, 500 euros.

Però, sap el que passa?
Que és diametralment el contrari al que van fer vostés.
Vostés, en una crisi tan dura com esta, el que van fer va ser apujar els impostos.
(Aplaudiments) Apujar els impostos i retallar els serveis públics fonamentals.
Clar.
Nosaltres…, la consellera l'altre dia anunciava que, a partir de l'any que ve, els xiquets i les xiquetes valencianes de Batxillerat també tindran els llibres gratuïts; no com en el temps quan vosté era consellera, que havien de portar el tàper.
(Aplaudiments) Eixa és la diferència.
Si vostés ja han estat governant vint anys, i sabem el que han fet.
Per tant, poques bromes.

Respecte als pressupostos, no patisca, quadraran, quadren perfectament.
El que és un desquadre total és el que van fer vosaltres en el 2013; vosté, ahí assentada en el govern.
En l'any 2013 el que van fer és 1.
000 milions que, al final, va resultar que en una fe d'errades van canviar tot el pressupost.
I això és una manera ortodoxa de governar.

Per tant, mire, la veritat és que sap vosté perfectament, perquè això, si no, seria una falta d'intel·ligència i no la té, per tant, haurà de ser una qüestió de mala fe, sap perfectament el que pot fer la Generalitat en este moment.
I el que li dic és que rebaixant totes les taxes el 10 %, (veus) intentant ajudar els autònoms…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyories.

El senyor president del Consell:

…Intentant ajudar els autònoms, com hem fet, ajudar les empreses amb 1.
500 milions d'euros; això és el màxim que fa la Generalitat.
Perquè, allà on vostés governen, no ho fan, no ho fan mai.
I eixa és la gran qüestió, vostés no tenen cap tipus de credibilitat perquè els fets avalen el que és una via o el que és l'altra via.

Mire, ja sap, la seua credibilitat està adossada a eixe fet que va referir l'altre dia, eixa nova construcció de la història, eixe relat que passa perquè van fer la Ford.
No, la Ford no la van fer vostés; la Fórmula 1 sí que la van fer vostés.
(Aplaudiments)

Mire, senyora Catalá, el que no és possible és que vosté, que sap el que és governar, actue amb eixa irresponsabilitat, una irresponsabilitat manifesta en tots els nivells.
Diuen que porten en l'ADN la baixada dels impostos?
Bé, doncs serà des d'ara; quan governaven no feien això, apujaven els impostos.
Per tant, no sé en quin ADN està.
(Aplaudiments)

Avui, que és el dia de la ciència, és un bon dia per a recordar que hi cal invertir més en ciència, i és el que va a fer també este Consell.

I, per acabar, el cinisme sense límits: aquells que diuen «la subida de sueldos de los altos cargos»… Aquells que cobren més que el president de la Generalitat i que este govern van i donen lliçons d'austeritat.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, president.

Té la paraula l'il·lustre diputat Juan Carlos Caballero.
Quan vosté vullga, senyoria.

El senyor Caballero Montañés:

Señor Puig, siento arruinarle la fiesta que parece tener montada, pero es que mientras usted solo habla de multinacionales, aquí miles de valencianos con discapacidad están a punto de perder su empleo.
El anteproyecto de ley de incentivos a la contratación, que impulsa Yolanda Díaz, con el apoyo cómplice socialista, va a suponer, en palabras del Cermi, de la ONCE y de los centros especiales, la destrucción inmediata de miles de empleos.
Y va a suponer el peor retroceso para las personas con discapacidad en más de cuarenta años de democracia.

El socialismo, como siempre, preocupado por lo suyo: sumar sillones, restando oportunidades, arruinando a los más vulnerables.
Ustedes tienen tiempo y dinero para subirse el sueldo cada vez que pueden, para regalar bonos culturales que acaban subastados en Wallapop, para indultar golpistas y amoldar el Código penal a su antojo, pero no para defender el empleo de las personas con discapacidad.

Señor Puig, ¿con quién está usted, con la señora Díaz, para sostener unos días más el sillón de Pedro Sánchez, o con los más vulnerables?
¿Va a exigir el gobierno valenciano la retirada del anteproyecto de ley que va a despedir y que va a poner en el paro a 9.
000 valencianos con discapacidad?
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Contestarà la vicepresidenta del Consell i consellera de polítiques d'igualtat, Aitana Mas.

Quan vosté vullga, senyoria.

La senyora vicepresidenta del Consell i consellera d'Igualtat i Polítiques Inclusives:

Mire, senyor Caballero, el primer que anem a fer és demanar-li explicacions al ministeri, senyor Caballero.
Clar que sí.
Perquè nosaltres, este Consell, sempre ha vingut confluint amb les reivindicacions del Cermi, precisament.
I no n'hi ha cap problema, senyor Caballero: li demanarem explicacions… (Veus)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyories, per favor.
Senyories!

La senyora vicepresidenta del Consell i consellera d'Igualtat i Polítiques Inclusives:

…com hem fet amb moltes altres coses.
I que ens expliquen per què eixe esborrany.
I si no ens convenç, senyor Caballero, ens posicionarem en contra, perquè això és la coherència, que és el que fa este govern.

El que no és coherent és que vosté vinga a dramatitzar, o que la seua síndica puge en eixe escó a demanar que este govern recolze els més vulnerables, recolze les xicotetes empreses, i que vostés, el seu govern, en una crisi com en el 2012, estigueren retallant en el xicotet comerç pràcticament un 20,46 %.
Això no és coherència, senyor Caballero.

Per tant, el que haurien de fer és aplicar-se allò que ens demanen a nosaltres quan vostés governen.
 (Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Per a formular la pregunta, té la paraula la il·lustre diputada Eva Ortiz.

Un segon, un segon… Ara.
Quan vosté vullga.

La senyora Ortiz Vilella:

¡Ah!
, perdón.

Gracias, señor presidente.

Cojo las palabras que ha utilizado la señora vicepresidenta de coherencia, estoy de acuerdo con ella.
Vamos a hablar de coherencia.

Con cada ley de medidas, año a año, el Botànic ha ido eliminando controles, y vamos a ver una serie de ejemplos.
El año pasado, el Consell Jurídic Consultiu le decía a la señora Oltra que, eliminando las atribuciones de las direcciones territoriales, lo que hacía era concentrar poder sin justificación, sin consenso y sin transparencia.
En 2021, eliminaron las incompatibilidades para que los consejeros de televisión valenciana pudieran tener familiares en empresas del sector audiovisual.
Y, en el 2020, modificaron la ley de publicidad institucional para controlar la publicidad con adjudicaciones directas.

Este año, como ha dicho mi síndica, ustedes eliminan de la ley de acompañamiento el Plan anual de control financiero de subvenciones, con lo que se asegura menos transparencia en cuanto a la información y justificación de las subvenciones y menos control.
Por eso de la coherencia que decía la señora Mas.

Por eso le pregunto, señor Puig: si usted no tiene nada que ocultar en su gobierno respecto a las subvenciones de sus hermanos, si usted no tiene ningún problema con que se controlen esas subvenciones, si ustedes esa ley gafada de acompañamiento, que tiene que volver después de haber llegado tarde, ¿por qué eliminan mecanismos de control de las concesiones y justificaciones de subvenciones en la ley de acompañamiento de este año?
¿Y por qué no abren reintegros a las empresas de su hermano, que reconoce en sede judicial haber presentado justificaciones ilegales?

Gracias.
 (Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Contestarà el conseller d'Hisenda i Model Econòmic.
Quan vosté vullga.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

Gràcies, president.

Señoría, yo pensaba que se iban a atribuir hoy que Volkswagen había venido gracias al Partido Popular, o que iban a… (Veus)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyories, per favor.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

…o que iban a hablar de la sanidad en Madrid.
Ese infierno… (Veus)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyories.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

…fiscal que dicen aquí, supongo que el paraíso es allí.

En cuanto al control, es que todos se piensan que son como ustedes, el ladrón piensa que todos son de su condición.
Y no es así: transparencia absoluta en todo, sea de quien sea el expediente.

Y, por cierto, si alguien quisiera beneficiar a un familiar, tendría que mirar en esa bancada.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, conseller.

Senyories, continuarem amb la sessió de control.

Ara amb la pregunta que, en nom del Grup Parlamentari Compromís, formula la síndica del grup, la il·lustre diputada Papi Robles.
Escoltarem…

Quan vosté vullga, senyoria.

La senyora Robles Galindo:

Gràcies, president.

Bon dia a totes i a tots.

Bon dia, president.

La nostra pregunta de hui té un objectiu molt clar, i és fer una crida a la reflexió.
I és fer una crida a la reflexió per a evitar una gran errada que es pot produir en les properes setmanes.
I vaig a ser molt clara, president.
És un gran error abaixar impostos als més rics, com ha anunciat que va a intentar en una esmena en les properes setmanes.
(Aplaudiments) És una gran errada.

I és una gran errada, president, per tres raons molt clares que segur que compartim, per això cride a la reflexió.
És que això afeblix els serveis públics.
És que això trenca acords del Botànic.
És que això no ajuda a millorar l'economia, de fet, acabem de vore qui encamina eixa proposta i acabem de vore el debat que acaba de tindre vosté amb el Partit Popular.

Estic convençudíssima, senyor president, que podem evitar esta gran errada.
Per què?
Perquè, quan parlem d'un debat d'impostos, cal parlar a qui se li pugen, a qui se li abaixen els impostos i a què dediquem els diners.
Perquè, clar, no és el mateix fer una reforma fiscal com la que acabem de fer, que abaixa els impostos a 1,5 milions de valencians i valencianes, i li demana un poquet més a qui més té, que el que fan estos d'ací, que li baixen deu eurets a qui menys té i milers d'euros als seus col·leguetes que tenen diners en la butxaca.
No és el mateix.
No som iguals, president.

Però, a més, sobretot sobretot, no és el mateix recaptar diners i utilitzar-los per a invertir en l'educació o en la sanitat pública, o per a mangarrufes, per a sobres d'amiguets, per a ús de les influències, com sí que feia el Partit Popular.
I, a més, hem escoltat durant molt de temps ací això que diu la dreta: «El dinero está mejor en los bolsillos de los valencianos».
De los ricos, ¿no?
Porque, claro, del resto ya, si eso, tal…

I, mire, nosaltres anem a combatre molt eixos mantres.
Perquè quan una mare soltera, que treballa en eixa classe mitjana empresarial de la qual últimament tant es parla, es troba un bultet, senyories, què preferirà, pagar deu euros menys en una reforma fiscal o saber que té una sanitat pública assegurada, no com la que té a Madrid, que li tanquen la porta de les urgències i ya, si eso, otro año?
(Aplaudiments)

President, sobretot, mire, des de Compromís valorem moltíssim, moltíssim, l'acord del Botànic, la majoria botànica que tenim.
Però no és que ho valorem nosaltres, és que és el millor que li ha passat a la democràcia valenciana.
I, per tant, això cal cuidar-ho i cal cultivar-ho, senyories.
I això es cultiva amb acords com el que arribàrem en 2020, al voltant de la reforma, amb l'impost de successions i el de donacions.
Cedírem les tres parts, moltes parlamentàries se'n recordaran d'això.
Teníem unes propostes d'inici, vam parlar, vam acordar i tenim una proposta amb la qual tots i totes treballem còmodes, i en què nosaltres volem que es continue treballant.
Però, clar, quan escoltem propostes de reformes unilaterals, pactant amb aquestes persones amb qui vosté fa un minut estava deixant molt clar que no està d'acord, nosaltres ens preocupem.
I Compromís ho tenim molt clar: si hem de triar entre pactar amb la dreta o enfortir el Botànic, nosaltres enfortim el Botànic, nosaltres enfortim els serveis públics valencians.
I estic segura, segura, que en l'entorn del Botànic això continua sent així.

Però és que, a més, sobretot, president, no funciona.
Està més que demostrat que abaixar els impostos no millora l'economia ni genera ocupació, com tant escoltem repetir ací.
I no és que ho diguem nosaltres, és que ja li ho hem escoltat al Fons Monetari Internacional, a l'OCDE, a la Unió Europea, tututu-tututu-tututu-tututu.
I és que l'altre dia escoltava parlar que aquesta és una mesura adreçada a la classe mitjana empresarial.
Facturació de deu milions d'euros, classe mitjana empresarial?
Per l'amor de Déu.
Mire, la classe mitjana empresarial per a Compromís és Ultramarinos Javi, és el quiosc del cantó.

I, a més, els mire, senyories, perquè estic segura que açò és més que compartit en el Botànic.
I estic segura que amb açò podem canviar el rumb d'esta deriva que hem vist en les últimes setmanes.
Faig una crida a la reflexió, president, per cuidar el Botànic.

I, per això, jo li pregunte hui si considera que és preferible abaixar impostos als rics o continuar el camí, la senda que sempre ens ha guiat, d'enfortir els serveis públics valencians amb els recursos que no llevem d'ahí.

Moltes gràcies.
Bon dia.
 (Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Una vegada formulada la pregunta de control, escoltarem la resposta del president del Consell, Ximo Puig.

El senyor president del Consell:

Moltes gràcies, president.

Moltes gràcies, senyora Robles.

Com vosté sap, el Consell, des del primer dia, des de l'any 2015, té una ferma vocació d'actuar en dos dels eixos fonamentals de la prosperitat d'un país, que és, per una banda, enfortir l'escut social, enfortir l'estat de benestar, i, per una altra, generar la major confiança, a través d'un teixit productiu que, finalment, siga capaç de crear la gran part de llocs de treball, per tal d'aconseguir el dret de les persones al treball.

Tots eixos dos eixos, el creixement i la redistribució, són els que mouen també els pressupostos de la Generalitat de l'any 2023.
Per això, incorporen la major inversió social de la història de la nostra comunitat: 18.
325 milions.
50,2 milions al dia per a la sanitat, l'educació, els serveis socials, l'ocupació i la vivenda.
És una xifra que no deixa de créixer amb el Botànic i que suposa 7.
815 milions més que l'any 2017, un 75 % més.

I una inversió, per una altra banda, directa i indirecta, rècord, de 3.
192 milions per tal de potenciar l'activitat econòmica i, per tant, les infraestructures també.

La Generalitat, a més, ha augmentat de manera notable els recursos de la conselleria d'economia, perquè el suport a les empreses és clau en un moment d'incertesa com la que estem vivint en este moment.
De fet, és la conselleria que més creix, el 22,9 %, que suposa 130 milions addicionals per tal d'injectar al teixit econòmic, a xicotetes i mitjanes empreses, que és la immensa majoria del nostre teixit empresarial, per tal de poder produir els avanços en la digitalització, en la transició energètica i, en definitiva, en la innovació.
L'Ivace, que és l'instrument essencial d'esta política, és l'entitat del sector públic que més creix.
Per això, quan de vegades es parla que hay que acabar con las paraetas, estem acabant, entre tantes coses, amb l'Ivace, amb Ferrocarrils de la Generalitat, amb tot això.

I per què ho fem?
Perquè volem que les empreses valencianes siguen cada vegada més grans, més competitives, guanyen en productivitat, exporten més i, en definitiva, generen més treball, que és el nostre gran objectiu.
I, en eixe context, el que volem és utilitzar la política fiscal per a fer política econòmica, per incentivar a les empreses valencianes en un moment de dificultat.
Estem en un moment molt complicat per a les famílies i també per a moltes empreses, ho estem veient en estos moments, inclús empreses amb gran potència, amb gran futur, com és, per exemple, el sector del taulell, que tenen grans possibilitats, però que, en estos moments, els costos energètics estan fent-li molt de mal a la nostra economia.

En qualsevol cas, ni el creiximent per a l'ocupació ni la redistribució són incompatibles, i, a més a més, són irrenunciables.
És evident que hem de protegir les nostres empreses per tal que cada dia tinguen un tamany superior, perquè és la manera d'aconseguir, entre altres coses, millors sous, que arrelen en el territori enfront dels riscos de deslocalització i que consoliden eixe valor fonamental del nostre teixit econòmic, que és l'empresa familiar.
Cal subratllar que l'empresa familiar representa el 91 % del teixit empresarial valencià i genera el 85 % del treball.
Hem d'assegurar que, en el moment de la successió, no siga un factor de risc per a perdre eixos tres valors: arrelament, creiximent i singularitat.

Com vosté sap, un dels majors problemes que sofrix l'empresa valenciana és el seu reduït tamany.
Un reduït tamany que provoca una pèrdua de competitivitat, de productivitat i capacitat de realitzar inversions necessàries per a innovar i modernitzar-se, i, per tant, on poder acabar competint.
La proposta, una proposta oberta que es planteja, pretén, en primer lloc, garantir que les empreses valencianes es mantinguen en mans dels seus fundadors després dels canvis generacionals, evitant que queden absorbides per grans grups multinacionals o fons d'inversió.
Això fomentarà la consolidació d'un teixit empresarial propi, arrelat en el territori i que es prolongue durant generacions, permetent l'aplicació d'innovacions i la professionalització dels seus directius.

En segon lloc, fomentar empreses familiars de major tamany, per impulsar la seua competitivitat i creiximent.
De fet, un estudi recent de l'IVIE revela que les empreses familiars valencianes de major tamany tenen índex de competitivitat superiors a la mitjana de les empreses espanyoles.
Per això, amb esta mesura es busca recolzar les empreses que han aconseguit augmentar el tamany dels seus negocis familiars i contribuir a la generació de riquesa, així com incentivar el creixement del conjunt del teixit empresarial familiar.

En tercer lloc, equiparar les bonificacions a les transmissions de participacions de l'impost de successions i donacions en els mateixos supòsits establits en la legislació estatal, la normativa de l'estat no distingix en la seua regulació sobre bonificacions en el cas de transmissions de participacions en empreses familiars, segons el seu tamany.

D'altra banda, la mesura no té un impacte econòmic rellevant, no està posant-se en qüestió l'estat de benestar, estem parlant que, probablement, no arribe al mig milió d'euros.
Per tant, no estem, no estem posant en perill l'estat de benestar.

La supressió del requisit és, en qualsevol cas, intentar generar menys problemes en la successió i més arrel en el territori.
És, en definitiva, atendre el que és una realitat que en estos moments està succeint, i necessitem, per tant, enviar un missatge clar, i eixe missatge és el que volem enviar d'una manera o d'una altra, i és que este govern que governa per a tots governe també per a les xicotetes i mitjanes empreses valencianes.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, president.

Continuarem amb la sessió de control.

Ara, amb la pregunta que formularà la síndica del Grup Parlamentari Ciudadanos, la il·lustre diputada Ruth Merino.

Quan vosté vullga, senyoria.

La senyora Merino Peña:

Gracias, presidente.

Buenos días, señorías.

Señor Puig.

En plenos anteriores yo le he preguntado sobre diferentes cuestiones que preocupan a los ciudadanos de esta comunidad, como puede ser el caos en la sanidad, como puede ser los datos del empleo, la financiación que no llega, y yo creo que son temas que deberían preocupar y ocupar al Consell, y estoy convencida de que a ustedes les preocupan, pero algo ocurre que cuando se ponen a ocuparse de estos temas pasan los meses y los años y la situación no termina de mejorar.

Por eso yo insisto, una vez más, en que deberían evaluar seriamente sus políticas, deberían analizar humildemente los resultados, ser críticos y reconocer lo ineficaz que tiene su gestión.
Y, quizá, si usted y sus consellers pisaran un poco más la calle, si estuvieran cerca de las personas que sufren diariamente esa inflación exagerada ya desde tantos meses, esas dificultades en la prestación de los servicios que son muchas veces ineficientes, en lugar de estar encerrados en sus despachos preocupados y ocupados, y últimamente mucho más, pues, para hacer publicidad, anuncios, propaganda, de cara a estas próximos citas electorales, quizá, entonces, sus políticas cambiarían, porque los ciudadanos en el mundo real tienen sus preocupaciones, sus prioridades, sus necesidades, pero ustedes en su mundo tienen otras.

Así que dígame, señor Puig, por favor, si considera que sus políticas son sensibles con la situación que viven realmente los ciudadanos de esta comunidad.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Una vegada formulada la pregunta de control, escoltarem la resposta per part del president del Consell.

El senyor president del Consell:

Moltes gràcies, senyor president.

Señora Merino, este Consell, ante todas las crisis que se han producido, crisis algunas absolutamente imprevisibles, siempre ha tenido una voluntad y es estar al lado de las personas con mayor dificultad, y es lo que hemos venido haciendo desde el principio, tanto en la pandemia como ahora con la crisis económica.
Usted sabe perfectamente dónde están también los límites, los límites a los que podemos acceder, y nosotros empatizamos absolutamente con todos los problemas que existen en la ciudadanía porque, evidentemente, usted debe estar en la calle pero nosotros también estamos en la calle y estamos viendo la situación.

Lo que es evidente es que la Generalitat ha sido el gobierno autonómico que más recursos ha empleado para ayudar a las familias, a las personas y a las empresas, y eso ha sido una realidad en todo este tiempo y va a continuar siéndolo.
Más de quinientos mil trabajadores autónomos, pymes y comercios han recibido ayudas de la Generalitat con los más de mil quinientos millones de euros.
No hay ninguna familia valenciana que de alguna manera no se haya visto afectada por las acciones de la Generalitat, desde los libros de texto gratuitos, hasta la bajada de las tasas, hasta el transporte público.

Por tanto, claro que somos sensibles a la crisis inflacionaria que vivimos y claro que vamos a continuar trabajando en todas las posibilidades desplegando el presupuesto más social de la historia de la Generalitat.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, president.

Continuarem escoltat la formulació de la pregunta per part de la síndica del Grup Parlamentari Ciudadanos.

Quan vosté vullga, senyoria.

La senyor Merino Peña:

Gracias.

Señor Puig, ha hablado de «límites», ¿se está refiriendo a sus socios con esos límites que le impiden ayudar o ser más sensible con las políticas?
No lo sé, es una pregunta que me hago.

Y dice que ha utilizado más recursos, pero yo lo que veo son más recursos, muchos más recursos, pero muchos menos resultados o, al menos, no tantos como se deberían ver.

Mire, yo no puedo estar de acuerdo con usted, no puedo pensar que son sensibles con los ciudadanos porque, si fueran sensibles, y le voy a poner solamente algunos ejemplos, no derrocharían creando nuevos entes en el sector público habiendo casi duplicado su presupuesto desde 2016 llegando a los 4.
000 millones; si fuera sensible se hubieran destinado esos recursos escasos y todos sus esfuerzos a gestionar bien y a no malgastar para que la situación no fuera la que es en la actualidad.

En el debate de política general usted hizo cerca de ochenta anuncios, claro, doblando esta vez en periodo preelectoral pues esa apuesta por los anuncios reciclados, pero habrá que ver cuántos se cumplen en realidad porque los anuncios, además de hacerlos, tienen que materializarse, y ¿qué podemos esperar que hagan en ocho meses, después de todos los que se han quedado por el camino año tras año en los últimos ocho años?
Así que no me diga que esto no es una falta de sensibilidad con la gente, prometer y prometer medidas tan necesarias, tan necesarias y tan urgentes, pero que luego no llegan a puerto porque no se hacen realidad.
(Aplaudiments)

En su proyecto de presupuestos encontramos varios ejemplos.
Yo creo que no tienen ninguna sensibilidad cuando, por ejemplo, y esto no es un tema de cuantía sino de un gestor, se suben ustedes el sueldo un 4 %, y no, no se ría porque es la verdad.
¿A usted le parece oportuno, y no estoy hablando del importe, le digo que es el gesto, es la sensibilidad, con familias, autónomos, apretándose el cinturón porque no llegan a final de mes?
Y por supuesto que es muy importante recuperar el poder adquisitivo, claro que sí, si llevamos diciéndolo muchísimos meses nosotros y no nos han hecho caso, pero el poder adquisitivo no solo del Consell, el poder adquisitivo de todo el mundo.
(Aplaudiments) Y ustedes han esperado un año para aprobar una miserable bajada de impuestos que ni de lejos se va a acercar a esos cerca de tres mil euros que van a cobrar ustedes de más.
Así que, de nuevo, una absoluta falta de sensibilidad pero por partida doble, porque se suben el sueldo pero encima racanean con la bajada de impuestos.

Espero, espero que, al menos, termine suprimiendo el impuesto de sucesiones a las empresas familiares, a pesar de que tengas que escuchar a socios suyos que digan que es un trilero, como uno que no está aquí hoy, o que tenga que escuchar discursos como el que acabamos de oír que son pura demagogia.
(Aplaudiments) Así que, señor Puig, no les escuche, no les escuche porque son un lastre para avanzar esta comunidad y con nosotros puede hacer que esta comunidad avance.
Nosotros sí que apoyaremos esas bajadas de impuestos.

Otra muestra de la falta de sensibilidad: presupuestar en clave electoral porque, qué curioso que la partida que más sube en Presidencia sea relaciones informativas y comunicación, bien, un 40 %, 9.
200.
000 euros para publicidad y propaganda, y no pasaría nada, no pasaría nada si en contraposición a todo esto, por ejemplo, destinan 160.
000 euros a algo tan sensible como a la investigación en enfermedades raras, o reducen, se atreven a reducir, un 86 % la partida destinada a algo tan sensible como la integración de alumnos en educación especial.
Pero, bueno, pueden decirnos que han incluido 15 millones de euros directamente otra vez este año en el plan Corresponsales para algo tan sensible como la conciliación, pero, ¡oh, sorpresa!
, es que el año pasado ya los incluyeron y ¿saben cuánto han ejecutado en este año?
Cero euros, señor Puig.
(Aplaudiments) Ahí está su sensibilidad.

Y, por último, demuestra muy poca preocupación real por los ciudadanos cuando ustedes pensando en el aquí y en el ahora se empeñan en endeudarnos año tras año con sus políticas, más de cincuenta y cuatro mil millones en junio de este año, 10.
700 euros por valenciano, se gasta más en pagar la deuda que en cualquier otra cosa.
Así que, sus políticas, además de insensibles, son también muy irresponsables, señor Puig.

Usted me dirá ahora lo que me quiera decir de la guerra, la pandemia, de esos anuncios que está haciendo cada día más, pero, yo le tengo que decir que no, que sus políticas no son sensibles con los ciudadanos, o, al menos, no lo son con los casi cinco millones de valencianos que no formamos parte de su Consell.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Escoltarem la resposta del president del Consell a la pregunta que s'acaba de formular en la seua integritat.

El senyor president del Consell:

Moltes gràcies, president.

Moltes gràcies, senyora Ruth Merino.

Estava pensant, quan vosté estava parlant, allò de «què li diu el mort al degollat?
», quan parlava de demagògia; demagògia?
.
Demagogia es todo lo que usted está diciendo permanentemente durante toda la legislatura: más estado del bienestar, menos impuestos, no sé, ¿de dónde se va a pagar?
Usted, teóricamente de eso sabe, no entiendo.

Los límites son los límites presupuestarios, no tengo otros límites, no tiene este gobierno, esos son los límites.

Y, mire, cuando usted está hablando de, primero, entes…, entes que quiere usted que desaparezcan, pues, veremos.
Mire, los nuevos son dos entes para dos ferias que dejaron arruinadas y con mil millones de euros estos señores, estos (aplaudiments): Parc Sagunt, para intentar generar el Parc Sagunt III, el Parc Sagunt IV, para avanzar y ser más eficaces para que haya más empresas; rescatar las ITV, pero, vamos a ver, ¿tendrá que justificarse después de todo lo que hemos sabido que habría que rescatar a las ITV, después de todo lo que ha pasado, después de saber lo que hemos sabido?

Y, por otra parte, el Instituto de la Memoria Democrática.
No sé por qué no quieren que haya un respeto a la memoria democrática.
(Aplaudiments) ¡No lo entiendo, no lo entiendo!

Mire, claro, la eficacia se mide en los resultados, y los resultados es que los afiliados a la seguridad social en este momento, pues es el momento de la historia de la Comunitat Valenciana que hay más personas trabajando.
Y, sabe, cuando había alguna persona que era responsable de trabajo, estábamos ahí, en la curvita más baja, en el suelo, en el suelo.
Ahora, por más que les pese a algunos, hay confianza y se está avanzando en una situación de enorme dificultad en el básico fundamental, en el elemento básico fundamental, que es el empleo.
Por tanto, esta es la cuestión.

Y, claro, que usted, de verdad, aluda a la cuestión de los sueldos, no es que sea demagógico, es que es lo siguiente.
¿Sabe por qué?
Porque ustedes gobiernan en pocos sitios, poco a poco sus decisiones equivocadas les han llevado a donde les han llevado.
Gobernaron en Madrid, una comunidad que ahora aún continúa con la misma presidenta que ustedes pusieron en su momento y con los mismos sueldos; sueldos que, por ejemplo, en el caso del presidente son más de cien mil euros, de todos los consellers son más de noventa mil euros, de todos los directores generales son el 50 % más que aquí, y ¿qué dicen?
, igual como estos señores, ¿qué dicen?
¡Viva Madrid!
¡Madrid es libre!
Pero, aquí no va así la cosa.
Y ustedes aquí cerca lo tienen más fácil, ¡oiga!
, ¿qué hacen en una diputación en la que están gobernando, que tienen dos diputados y nueve asesores que ¡cobran más que los consellers!
?
Ustedes, los que están allí, una diputación que tiene un presupuesto que en inversión este año lleva ejecutado 15 millones, 15 millones de euros del año 2021, 15 millones, y para 15 millones tiene un presidente que cobra más que el presidente de la Generalitat y dos ciudadanos de Ciudadanos que cobran más que cualquier conseller.
(Aplaudiments)

¡Eso es coherencia, eso es coherencia!
Vale, muy bien, pues nada.

La sensibilidad suya empieza por una misma, y si tiene sensibilidad pues actúe en consecuencia, aunque ya sé que eso es imposible.

Gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, president.

Demana la paraula i la té la il·lustre diputada Yaneth Giraldo, per a formular la pregunta que considere.

Quan vosté vullga, senyoria.

La senyora Giraldo Jiménez:

Gracias, señor presidente.

Señor Puig, mire, esto que le enseño es una nota de aviso a una familia media valenciana en la que dicen que el año que viene le van a subir 500 euros más única y exclusivamente en la factura de la luz, 500 euros, señor Puig, y ustedes se vanaglorian de presentar un decreto ley con solo cinco euros al mes para cada familia de ahorro, y eso, según el señor Muñoz, hay que agradecérselo porque se van a levantar muy aliviados.
500 euros más de factura de la luz y solo cinco euros de su reforma fiscal, pero es que el año que viene les van a subir de nuevo las tarifas.
¿Esa es la sensibilidad que tiene su gobierno para con los valencianos, señor Puig?

¿Y qué me dice de los jóvenes?
Usted aquí habla de la Seguridad Social, pero es que los jóvenes seguimos superando la media de paro juvenil, seguimos los segundos por la cola en emancipación, sobre todo por la ineficacia de sus políticas de vivienda.
Seguramente me dirá: no, no, es que hay muchas ayudas en el presupuesto y, sobre todo, en el de vivienda.
¡Ojalá lo ejecutaran!
Y ojalá sus ayudas no terminen como las del señor Sánchez, de reventa en Wallapop.

Pero, mire, señor Puig, creyendo que ustedes realmente quieren hacer un presupuesto social, desde Ciudadanos vamos a presentar un paquete de ayudas y de beneficios para los jóvenes de la Comunidad Valenciana.
Una de ellas es bajar los impuestos para que puedan comprar su primera vivienda.
Usted tiene una oportunidad de oro de demostrar que realmente quiere trabajar por los jóvenes.
Así que le pregunto: ¿apoyará su Consell, apoyará el Partido Socialista, la enmienda de Ciudadanos para bajarle los impuestos a los jóvenes?

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Contestarà la vicepresidenta del Consell a la pregunta.

La senyora vicepresidenta del Consell i consellera d'Igualtat i Polítiques Inclusives:

Senyora Giraldo, mire, portem ja vuit anys precisament treballant, no només per als joves, sinó també per a restar al màxim eixe grau de vulnerabilitat que tenien els valencians i les valencianes en el seu conjunt després d'una crisi com la que vam patir arran del 2008.
I ho estem aconseguint.
Altra cosa és que tot siga perfecte, evidentment que no, ho he dit en totes les meues intervencions, però vostés no podran negar, i li ho diu una persona jove que va patir la crisi de 2008, que té ara una altra crisi i que veu com la resposta per part dels governs no és la mateixa, senyora Giraldo.
Vosté parla d'eixa factura de la llum que la paguem tots, però les famílies vulnerables ara mateixa tenen una Renda Valenciana d'Inclusió que està a més complementada amb un bo, diguem, o un complement energètic per a poder fer front a eixes factures.

Clar, és que vosté parla dels joves i no parla ni dels índexs d'atur, que l'altre dia ho deia jo també en la meua intervenció, la pitjor dada de l'atur mentre està governant el Botànic és la millor de fa més de vuit anys.
Eixa és la realitat, senyora Giraldo, i això no passa gratuïtament, això passa perquè hi ha un govern que està al costat de la ciutadania, fent esforços ingents per a fer uns pressupostos any rere any per ajudar a les famílies.
I si no que li ho diga a aquelles que ara tindran una plaça pública del seu xiquet o xiqueta de 0 a 2 anys i que pagaran entre 500 i 400 euros menys al mes, i podran gastar eixos diners en altres qüestions.
I això també fomenta la natalitat, que també pregunten moltes voltes vostés, i això ajuda a la gent jove a poder construir un futur de vida, tindre ocupació, tindre ajudes del govern i poder planificar millor la seua vida.
Eixa és la realitat que ha garantit el govern del Botànic, senyora Giraldo.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Pregunta que formula l'il·lustre diputat Emigdio Tormo.
Quan vosté vullga, senyoria.

El senyor Tormo Moratalla:

Moltes gràcies, senyor president.

Molt honorable president.

Como decía mi síndica: 54.
000 millones de euros más en deuda pública, más de 54.
000; 2.
000 millones de euros más en ingresos por un aumento de recaudación, datos suyos; más del 86 % de impuestos directos del 2017 a 2023; un 46,5 en indirectos, y un 176 % más en tasas en estos últimos años que ustedes gobiernan.

Han aumentado ustedes la deuda de los hombres y mujeres de esta comunidad con la mayor carga impositiva en la historia de la Comunidad Valenciana.
Todavía dicen sus socios que no hay que bajar impuestos.

Decía el otro día su flamante nueva consellera de Agricultura -después de haber ustedes liquidado a la otra de esa forma tan progresista que ustedes liquidan- que para poder comprarse un piso se tienen que endeudar.
No hay ningún problema, uno se endeuda y tiene un piso.
El problema viene cuando el piso es defectuoso.
El problema viene cuando su progresista e insoportable carga tributaria, que soporta esa deuda aplastante, no sirve ni para mejorar la calidad de vida, no sirve ni para generar nuevos centros de salud, ni nuevos hospitales, nuevos medios de comunicación, no sirve para hacer un tren de la costa, no sirve para hacer un corredor mediterráneo y no sirve para que los agricultores, hombres y mujeres del campo, puedan tener un futuro.
No sirve porque el problema viene cuando la población valenciana en riesgo de pobreza y exclusión supera ya el 25 % y 4 puntos por encima de la media nacional.

La pregunta, por tanto, molt honorable president, es si usted cree que los hombres y mujeres de la Comunidad Valenciana viven mejor y tienen un incremento de vida proporcional ahora con ese aumento brutal de la carga impositiva tan progresista que ustedes hacen.

Gracias, señor presidente.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Contestarà el conseller d'Hisenda i Model Econòmic.
Quan vosté vullga.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

Yo, si me permitan empezar con una recomendación, les diría que rompan el cordón umbilical con la derecha, con el Partido Popular, que lo rompan, porque saben que el origen fundamental de la deuda de la Comunitat Valenciana la hicieron esos señores, los del Partido Popular, con los que ustedes siempre que pueden gobiernan.
Por lo tanto, sean coherentes, sean autónomos y sean un partido que no sea una pasarela para la derecha y la extrema derecha.
Eso en primer lugar.

Y luego, respecto a la reforma fiscal y los infiernos fiscales.
Es que copian hasta los nombres, copian ustedes hasta los nombres.
¿Están en contra de una reforma fiscal que va a bajar los impuestos en IRPF a las rentas medias y bajas?
¿Están en contra de una deducción de cien euros para compensar la subida de las hipotecas?
¿Están en contra de una deducción de cien euros para los tratamientos de fertilidad de las mujeres de cuarenta y cuarenta y cinco que no pueden ser atendidas por la sanidad pública?
¿Están a favor de todo eso?
Pues demuéstrenlo, no les copien y voten esta reforma.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, conseller.

Continuarem amb la sessió de control.
Ara amb la pregunta que formula la síndica del Grup Parlamentari Vox, Comunidad Valenciana.

La senyora Vega Campos:

La doy por reproducida, presidente.

El senyor president de les Corts Valencianes:

Molt bé.
Dona per reproduïda la pregunta.
Diu així: «Señor presidente, ¿cree que sus políticas están siendo beneficiosas para el sector primario?
».

Contestarà a la pregunta ja coneguda, que acabem de llegir, el president del Consell.

El senyor president del Consell:

Senyor president.

Señora Vega, sí lo creo.
Creo que en un marco de extraordinaria dificultad y que no viene de antes de ayer, porque evidentemente el campo valenciano, la ganadería y la pesca tiene problemas adosados a una realidad económica de la despoblación y muchos otros problemas desde hace mucho tiempo.
Evidentemente, este gobierno ha sido un gobierno que ha impulsado los sectores primarios en toda su potencia.
De hecho, ayer mismo, estábamos la consellera y yo en el corte de la naranja, a la semana que viene vamos a presentar una campaña de la naranja para que aumente el consumo, que en los últimos años está disminuyendo, y estamos coordinados desde la vocación de acuerdo, de diálogo con el sector, trabajando.
Y así hemos conseguido que por primera vez en toda la historia democrática de este país se haya podido, desde la entrada del mercado común, ahora la Unión Europea, se haya conseguido por la unidad y por la capacidad de acción conseguir que, entre otras cosas, la fruta, la naranja que se exporte desde Sudáfrica tenga un tratamiento en frío, que es lo que veníamos pidiendo desde hace muchísimos años.
Y que cuando estaban gobernando sus amigos, sus colegas, desde luego, no pasaba.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, president.

Coneixerem la pregunta que formula la síndica del Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana.

Quan vosté vullga, senyoria.

La senyora Vega Campos:

Gracias, presidente.

Mire, señor Puig, usted está muy comprometido con la Agenda 2030.
Bueno, pues vamos a darle un repasito a lo que se esconde detrás de esta perversa hoja de ruta.

Objetivo de desarrollo sostenible número 13, acción por el clima.
Es necesario tomar medidas urgentes para abordar la emergencia climática con el fin de salvar vidas y medios de subsistencia.
Quédese con eso, medios de subsistencia.

Objetivos de desarrollo sostenible de la Agenda 2030, número 14, vida submarina.
Reglamentar eficazmente la explotación pesquera y poner fin a la pesca excesiva.
Interesante.

Objetivo de desarrollo sostenible número 15, vida de ecosistemas terrestres.
Dice así: restablecimiento y uso sostenible de los ecosistemas terrestres y los ecosistemas interiores de agua dulce.

Éste es el idioma «polítiqués», la lengua en la que se entienden los charlatanes y los poderosos.
Pero nosotros vamos a hablar claro de lo que esto significa realmente, señor Puig.
Cuando dicen que hay que tomar medidas urgentes para abordar la emergencia climática hablan de transformar radicalmente la economía y la vida de los españoles con políticas ecoradicales que perjudican siempre a los mismos de siempre.

Señorías, son ustedes quienes están poniendo en riesgo los medios de subsistencia de miles de familias que viven directamente del campo con su fanatismo climático.
640 millones de euros son las pérdidas que sufrió el campo valenciano en el año 2021 por el encarecimiento de los costes de las materias primas por las plagas, por la climatología y también por la competencia desleal.
Pero a ustedes les importa un bledo si las naranjas producidas son de la huerta valenciana o de África.
Y, au, ¿verdad?

115 millones de la Unión Europea para la huerta marroquí.
Esto es indecente, es una burla para nuestros agricultores.
(Aplaudiments) ¿A quién se deben ustedes?
¿A la huerta valenciana o a Mohamed VI, señor Puig?

Cuando hablan de reglamentación eficaz contra la explotación pesquera, de lo que se habla aquí es de la persecución directa del pescador, cuyo pecado capital es querer ganarse la vida dignamente para llevar el pan a su casa.
Ustedes permiten que la Comisión Europea califique a la industria pesquera de destructiva y al sector pesquero como un puñado de tramposos.
Ustedes son los mismos que en Europa aplauden los tratados de libre comercio con Marruecos para, ¡oh, sorpresa!
, para que luego Marruecos sí que pueda pescar en nuestras aguas sin ningún tipo de restricción.
Pues entérese, señor Puig, que los pescadores no son delincuentes, son trabajadores.

Y para finalizar, el ODS 15 dice que hay que usar sosteniblemente los recursos naturales de agua dulce.
¿Pero hasta qué punto se les va a seguir negando el agua a los agricultores de la huerta valenciana, presidente?
Fue el PSOE el que renunció a un plan hidrológico nacional que desde Vox defendemos como imprescindible para buena parte de las familias trabajadoras de la Comunidad Valenciana.

Mire, señor Puig, la Confederación Hidrográfica del Segura solo garantiza el suministro de agua hasta finales de año por el cierre del Tajo-Segura.
El recorte del Tajo-Segura sin aval técnico genera pérdidas en la huerta de 590 millones de euros para la agricultura.
Todo por decisiones unilaterales de la ministra.
Y, claro, a esta fiesta de cerrar el grifo a la huerta valenciana, ahora se suma el Partido Popular.
¿Y luego vienen todos ustedes aquí a darse golpes en el pecho para defender a la Vega Baja?
¡Qué poca vergüenza que tienen!
(Aplaudiments) A esto nos ha llevado su perversa agenda globalita.
Redistribución equitativa de la pobreza con unos efectos devastadores para nuestro sector primario.
Agricultores, pescadores y ganaderos tratados como delincuentes y perseguidos hasta el punto de verse obligados a tirar sus cosechas, amarrar sus barcos de forma indefinida, a finiquitar sus explotaciones ganaderas y, en definitiva, abandonar un oficio que han ejercido durante generaciones.

Nosotros, desde Vox, no nos resignamos.
Y como estamos demostrando en Castilla y León, hemos venido a revolucionar la manera de hacer política.
Vox protege los oficios del sector primario garantizando el agua, la protección del producto nacional y para trabajar sin que ninguna administración pública, incluida la que usted preside, ponga trabas y niegue ayudas a un sector asfixiado por su falta de gestión y por la competencia desleal de terceros países que ustedes, no solo permiten, sino que además los patrocinan.

Mire, señor Puig, Europa no va a venir a proteger los intereses de nuestros agricultores, ganaderos y pescadores españoles.
Eso es trabajo suyo y del señor Sánchez.
Pero ustedes han renunciado a ello para defender una agenda globalista que nos está llevando a la absoluta ruina.
Sin embargo, Vox ha venido para defender los intereses de nuestro sector primario, y eso pasa necesariamente por echarles a ustedes de este gobierno.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Correspon al president del Consell donar resposta a les qüestions que s'han plantejat.
Té la paraula el president del Consell, Ximo Puig.

El senyor president del Consell:

Moltes gràcies, president.

Muchas gracias, señora Vega.

Estar en contra ya por definición de lo que es un acuerdo de Naciones Unidas dice mucho de lo que es su planteamiento político.
No es que estén en contra de un gobierno, de un parlamento, no, no, están en contra de la mayoría de los países del mundo, lo cual ya viene a determinar, efectivamente, con quien nos jugamos los cuartos, que dicen, que ahora es muy popular.

Pues es bastante, ahora que han pasado las elecciones americanas, pues bueno, yo creo que es bastante ilustrativa esa política que va atendiendo a lo que es la fake news global, que es en lo que están.

Vamos a ver, usted me ha dicho además, dice: gestión -como una cosa gravísima-, gestión excesiva de la pesca, o sea, pesca excesiva.
Pero si no solo están totalmente de acuerdo los pescadores que hay que regular la pesca, por supuesto que sí, porque ese es el futuro, la sostenibilidad de la pesca.
¡Claro que sí!

Después hablaba de cuestiones tan elementales como la existencia de la sostenibilidad, la necesidad de garantizar una permanencia de los recursos naturales.
Pero es que estamos hablando del sentido más común de los sentidos comunes, y ustedes se separan de esa guía.
Una Constitución que debería de tener un carácter global porque atiende a la lucha contra la pobreza, a favor de la igualdad, intentando entender que hay un cambio climático, pero ustedes vuelven a las andadas.
Es que ahora, que ya casi nadie defiende que no hay cambio climático, ustedes vuelven a las andadas.

El agua.
Mire, nosotros vamos a defender siempre que los regantes tengan derecho al agua.
Pero le voy a decir al mismo tiempo: cuando haya agua.
Porque, ¿sabe lo que pasa?
¿Sabe lo que pasa?
Porque tendría que entender alguna cosa.
¿Sabe usted que casi un año estuvo la Vega Baja sin tener agua del Tajo?
¿Sabe qué pasó?
¿Sabe con qué gobierno pasó?
Con el señor Rajoy.
¿Sabe?
Pasó eso.
(Aplaudiments) Y ahí ha pasado.
Por tanto, nosotros queremos que se garantice el agua a través de todos los recursos disponibles, desde las desaladoras hasta la reutilización y, desde luego, por la eficiencia, que es lo que han hecho durante muchos años también los agricultores de la Vega Baja.

El PHN, el plan hidrológico nacional, hubo un partido que tuvo todas las mayorías posibles y fue incapaz de traer ningún trasvase a la Comunitat Valenciana.
Eso fue así.
Ahora es evidente que hay muchas miradas y usted… A pesar de que ustedes quieren una España una, grande y libre, pues, esa España, una, grande y libre, incluso ustedes, incluso ustedes tienen sus diferencias, porque no dice lo mismo Vox en Castilla-La Mancha que dice en la Comunidad Valenciana.
Por tanto, esa es la realidad.
(Aplaudiments)

Por tanto, oiga, bueno… No, lo que es lo que es genial es que están en contra del objetivo de desarrollo sostenible, están en contra de la Unión Europea.
Oiga, ¿dónde nos quieren llevar?
No sé.
¿En qué espacio político, sociopolítico mundial?
¿Dónde nos quieren llevar?
¿Fuera de los objetivos de desarrollo sostenible, fuera de la Unión Europea?
Bueno, espero que jamás nos pueden llevar a ningún sitio.

Gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, president.

Té la paraula l'il·lustre diputat José Luis Aguirre.

Quan vosté vullga, senyoria.

El senyor Aguirre Larrauri:

Gracias, presidente.

Señor presidente, siendo la conselleria de agricultura la administración competente en sector primario y por razón de materia para implementar las actuaciones prioritarias establecidas en la Ley 5/2019 para el fomento de medidas sectoriales de apoyo y fomento al sector agrario, quería preguntarle: en los dos años de vigencia de la ley, ¿qué actuaciones prioritarias, de las enumeradas por la Ley 5/2019, en su artículo 3, ha implementado la conselleria, con el fin de garantizar la viabilidad y sostenibilidad del sector agrario?
Porque casi el 80 % de las explotaciones cuentan con menos de cinco hectáreas; es decir, son explotaciones de pequeño tamaño, de carácter familiar.

Teniendo en cuenta el número de explotaciones agropecuarias existentes en el año 2019 y las previsiones de cierre de explotaciones agropecuarias que se ciernen en la actualidad, ¿qué actuaciones tiene previstas la conselleria para evitar la extinción masiva de explotaciones agropecuarias en la comunidad?
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Contestarà la consellera d'agricultura i medi ambient.
(Veus) Si vol agafar el micro del costat, li ho agrairíem, consellera.

Quan vosté vullga.
(Veus)

Contestarà la consellera, encara que siga un poc incòmode.
(Veus)

Quan vosté vullga, consellera.

La senyora consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica:

Gràcies, senyor president.

Jo la veritat és que no havia tingut l'oportunitat d'escoltar els discursos de Vox sobre el canvi climàtic i m'he quedat molt sorpresa.
Pense que no venen tant a revolucionar la manera de fer política, sinó a revolucionar la manera de fer el ridícul, (aplaudiments) perquè hui per hui plantejar un discurs negacionista, a més parlant del camp, és un absurd, perquè el camp és la primera víctima del canvi climàtic i, precisament per això, hem d'invertir més en el camp i més en la lluita contra el canvi climàtic.
(Aplaudiments) Aleshores…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyories, per favor.

La senyora consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica:

I després, a més, el que se planteja és que diu que les pèrdues són per la climatologia.
Ah!
, la climatologia i la climatologia per què ve?
Pel canvi climàtic.
En fi, un despropòsit.

En qualsevol cas, evidentment estem ficant en marxa la Llei d'estructures agràries i continuem treballant en ella, amb una inversió de 25 milions d'euros per a estos pressupostos del 2023 (veus) -és en què estic, responent a la pregunta, no se preocupe-, perquè precisament una de les coses…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyories, poden deixar que la consellera conteste?

La senyora consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica:

…que hem de fer és aplicar esta llei d'estructures agràries i fomentar el cooperativisme, una de les eines claus de les estructures valencianes.
Aleshores, fomentem eixe cooperativisme, fomentem el treball conjunt i protegim la nostra agricultura i el nostre camp.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, consellera.
(Veus)

Espere que no molesta ningú ni interrompa el senyor Aguirre, com ha sigut interrompuda constantment la consellera d'agricultura.
Demane silenci i respecte per a tots els oradors.

Té vosté la paraula, senyor Aguirre.

El senyor Aguirre Larrauri:

Muchas gracias, señor presidente.

Señora Navarro, le voy a dar otra oportunidad para contestar.
(Rialles i aplaudiments) La verdad es que el campo es la primera víctima de la Agenda 2030 y de la estrategia «De la granja a la mesa».

Pero, en fin, nos comentaba usted su prioridad y la prioridad de su conselleria y su especial preocupación en el mundo de la pesca.
Sin embargo, de los presupuestos que acabamos de conocer, se deduce que, en el capítulo de ingresos de la Generalidad, la Generalidad es beneficiaria de los fondos FEMP, del FEMPA, de las tasas portuarias, de las tasas de ocupación de dominio público por los almacenes, de las tasas de expedición de titulaciones, sanciones, ocupación de espacio público, las licencias de pesca, el marisqueo.
Se comprueba fácilmente que la Generalidad recibe más ingresos para la pesca que invierte.
Es decir, la Generalidad realmente no invierten nada en pesca, pues la cuantía prevista del gasto está muy por debajo de los ingresos que tiene previsto recibir del sector pesquero.
Ni siquiera revierte en el sector pesquero los ingresos que se van a producir por el propio sector pesquero.

¿Puede mantener realmente que las políticas del gobierno del Botànic favorecen al sector primario?
¿O son realmente un lastre para este sector?

Gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Agraïm a la consellera que es desplace per a poder… Mirarem què passa amb el micròfon.

Quan vosté vullga, consellera.

La senyora consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica:

Gràcies, senyor president.

Invertim per a estos pressupostos 33,2 milions d'euros precisament per a protegir la pesca valenciana.
Però li vaig a dir una cosa que a la millor no sap i és que la pesca tradicional valenciana és una pesca sostenible.
Estem molt contents de la nostra pesca perquè és la pesca que ha de ser, la pesca que pot continuar.
I, a més, compensem en els pressupostos també les parades biològiques, que s'han incrementat, que també és molt important, els dies que els pescadors no poden eixir.

Aleshores, els pescadors estan contents amb el treball que se fa des de la conselleria.
I jo no sé vostés amb qui parlen, la veritat.
És que són molt sorprenents les coses que diuen, perquè el que estem fent és protegir la nostra mar perquè la pesca puga continuar i fer-ho d'una manera sostenible és la clau, perquè la sostenibilitat pareix ser que és un concepte que vostés, doncs, no coneixen bé, però que és molt important.

Una cosa li vaig a dir i és que ja no és una qüestió de ser ecologistes o no ser ecologistes, és que tots i totes hem de ser ecologistes perquè estem en una situació d'extrema gravetat i tots i totes hem de ser conscients d'eixa situació i treballar en la lluita contra el canvi climàtic i, d'eixa manera, protegim el camp, protegim la ramaderia i protegim l'agricultura i protegim la pesca.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Senyories, continuarem amb la sessió de control.
Ara, amb la pregunta que formula la síndica del Grup Parlamentari Unides Podem al president del Consell.

Té la paraula la il·lustre diputada Pilar Lima.

Quan vosté vullga.

La senyora Lima Gozálvez:

Gracias, president.

Señor president, estoy preocupada.
Me acabo de acordar de la última encuesta del CIS.
Más del 80 % de españoles y españolas están de acuerdo y muy de acuerdo con que los que más tienen aporten más.
No estamos teniendo esto en cuenta.
Estoy preocupada y quería comunicárselo.

Señor president, la cuestión que planteamos hoy trata de saber la verdad -los valencianos y las valencianas merecemos saber la verdad y algún día la sabremos toda, toda- y trata de si considera que ha existido una relación entre las redes de corrupción institucional en la comunitat y los principales responsables de los casos del lawfare en nuestro país.
Esa es la cuestión.

Señor president, nos consta que una parte de la derecha aquí sentada ha intentado que no pudiéramos tratar el tema por el que hoy preguntamos -faltaría más que las derechas nos dijeran a Unidas Podemos qué podemos o no podemos preguntar-, una cuestión en la que incluso se evidencian presuntas vinculaciones con un expresident de la Generalitat.
Se trata de un problema que no solo afecta a la comunitat, sino al conjunto del país, ya que retrata hasta dónde está dispuesta la derecha a tolerar las normas de la democracia liberal y el estado de derecho y donde empieza a considerar que la excepcionalidad democrática es una forma legítima de actuar.

Dicho esto, señor president, a principios de esta semana conocimos que el definido por la Fiscalía Anticorrupción como cabecilla del clan policial mafioso, el señor Villarejo, antes de que se iniciara la investigación del caso Erial tenía en sus manos información y datos relevantes sobre la fortuna de 10 millones de euros oculta en Suiza del expresident y exministro Eduardo Zaplana, un dinero que, según el fiscal, amasó de forma ilícita y que, cuando dejó la política, ocultó su origen para su posterior disfrute.

En este asunto, se observa como las redes de corrupción se enraizaron en nuestra tierra con los gobiernos del Partido Popular, que llegaron a tal grado de impunidad que incluso tenían canales internos donde cargos electos, intermediarios, testaferros y mandos policiales practicaban el chantaje entre sí y ocultaban información que debían comunicar a las instituciones judiciales.

Sin duda, debe alarmarnos que el nombre de un expresidente de la Generalitat aparezca varias veces en la agenda de uno de los principales artífices de los mayores casos de lawfare de este país que, mediante montajes mediáticos y judiciales, trabajó sin descanso para poner en marcha campañas de persecución contra organizaciones políticas y que ha conseguido enjuiciar auténticos y auténticas demócratas, mientras que ha protegido a aquellos que decidieron saltarse la legalidad.

Que nos cuenten a nosotras cómo funciona la mafia, Villarejo y las cloacas.
Algunos partidos conocemos de primera mano estas cacerías mediáticas, policíacas, políticas y judiciales y cómo, usando las instituciones, han tratado de influir en los resultados democráticos.

Todo esto, señorías, también ha ocurrido en la Comunitat Valenciana y, por ello, es fundamental que las instituciones públicas valencianas no puedan volver a convertirse en el cortijo de quienes no creen en la democracia.

Para ello, la labor que se realice desde las instituciones es determinante para que nadie crea que puede abandonar la legalidad y servir a una red de intereses que poco o nada tiene que ver con la salud de los valencianos y valencianas, la educación de nuestra infancia o el derecho a acceder a una vivienda digna por parte de nuestra juventud.

Señor president, la corrupción encarece también los precios de los servicios públicos, como hemos visto con las ITV, ha precarizado las políticas públicas y ha dificultado la vida de los sectores populares valencianos.
Hay que recordarlo, hay que recordar por qué llegó a este gobierno y para qué llegamos.

Señorías, mientras unos aparecen en las agendas de las cloacas del estado, otras aparecemos como diana para ser destruidas política, mediática y personalmente, con el objetivo de eliminar a un adversario político del mapa.
Este es el verdadero debate que existe de fondo en nuestra Comunitat Valenciana y en nuestro país: quien desea el poder para mantener sus privilegios saltándose las vías legales si es necesario y quien quiere desarrollar un proyecto que profundice en la democratización de nuestro país y proteja las principales demandas de la ciudadanía valenciana, de acuerdo con la ley.

Señorías, es vital que las instituciones democráticas se blinden para que no vuelva a ocurrir que una mafia use estas instituciones para, además de llenarse los bolsillos vía corrupción, influir en los resultados democráticos.

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyoria…

La senyora Lima Gonzálvez:

Señor president, necesitamos mecanismos que blinden la democracia frente a los que intentan asaltarla.
Que no vuelvan, señor president.

Gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Una vegada formulada la pregunta, correspon al president del Consell contestar a les qüestions que s'han plantejat.

El senyor president del Consell:

Moltes gràcies, senyor president.

Muchas gracias, señora Lima.

No se preocupe, en esta comunidad van a continuar pagando aquellos que tienen más recursos, no les quepa la menor la duda.
(Aplaudiments)

Mire, este gobierno, el Consell, es absolutamente respetuoso, como lo ha sido siempre, con los procedimientos e investigaciones de carácter judicial en los reiterados casos que afectan al Partido Popular de la Comunitat Valenciana.
Porque lo que sí que se ha acreditado en este tiempo es que hubo una corrupción sistémica, no un caso aislado, que impregnó buena parte de las administraciones, en aquel momento gobernadas por el Partido Popular.
Estos son hechos probados.
Y hemos asistido a una sucesión de condenas gravísimas a cargos de gran relevancia en la Comunitat Valenciana.
Mientras, aún hay quien espera el momento de responder ante la justicia, pero, evidentemente, la presunción de inocencia está ahí, en esos casos en concreto.

Ocho años después, lamentablemente, pues continúan desvelándose episodios de aquella época negra, que, además, como usted ha referido, generan mucha desconfianza por la gravedad de las conexiones también con aparatos del estado.
Por eso, es fundamental confiar en la justicia y que finalmente la justicia determine, y ese es un papel que le corresponde únicamente a la justicia.

¿A nosotros qué nos corresponde, a la Generalitat?
A la Generalitat, desde 2015, lo que le correspondía como gran acción era levantar la hipoteca reputacional.
Y eso lo hemos conseguido juntos, toda la sociedad valenciana.
Hemos cambiado el paradigma y, donde antes había una imagen de un territorio contaminado, hoy somos referentes en políticas sociales y en igualdad de oportunidades, y en oportunidades económicas también.

Hoy, la Comunidad Valenciana tiene un nivel de calidad democrática avanzado, y eso lo dicen los organismos que testan esta cuestión.
La encuesta de calidad gubernamental de la Universidad de Gotemburgo, que es a quien la Comisión Europea le encarga este índice, sitúa en 2021 a la Comunitat Valenciana en su mejor nivel desde que comenzaron a hacerse estos estudios en el año 2010, y entre una de las mejores regiones de Europa.
Hemos pasado del lugar 14, entre las 17 comunidades autónomas, al número 6, superando a Madrid, Galicia, Murcia, Cataluña y Andalucía.
La Comisión Europea pone a la Comunidad Valenciana como ejemplo de avance en la creación, además, de planes de prevención contra la corrupción.

Por otra parte, el ranking Dyntra reconoce a la Generalitat Valenciana, desde el 2019, como el gobierno autonómico más transparente.
La fortaleza de la institución está en correlación con el nivel de confianza que genere.
La confianza de los ciudadanos se gana con integridad y con ética.

En segundo lugar, hemos tomado medidas para atacar la corrupción de raíz.
La primera acción de gobierno, fruto del acuerdo del Botànic, fue poner en marcha las políticas de transparencia y buen gobierno.
Se creó la conselleria, se creó la agencia antifraude, la oficina en conflictos de intereses… Además, en estos momentos, tenemos un buen marco jurídico para garantizar la calidad democrática.
La calidad democrática, finalmente, genera fortaleza institucional, y la fortaleza institucional es la que genera seguridad económica y social para los ciudadanos y para las empresas.

Y, en tercer lugar, la recuperación de los recursos públicos sustraídos.
Esa es la tercera cuestión que ha abordado el gobierno.
Hasta ahora, la oficina de recuperación de activos ha logrado recuperar 13,5 millones tras la ejecución de varias sentencias relacionadas con casos de corrupción.
Vamos a continuar…, estos estaban referidos a 8,24 millones en el caso Cooperación, caso Fitur, caso EMARSA, caso Terra Mítica.
Vamos a continuar con los casos que aún están pendientes de enjuiciar con actitud vigilante.
En este sentido, les traslado que también nos hemos dirigido a la autoridad judicial competente para requerir información exacta sobre la desaparición del yate que formaba parte de los bienes requisados a uno de los condenados por el caso Cooperación.
Queremos que se investigue y se audite la desaparición de este bien.

Señora Lima, hemos superado la mala reputación, hemos dejado atrás el lastre de la corrupción, pero no estamos a salvo de los peligros de tramas corruptas, que a menudo, además, utilizan la mentira masiva para desacreditar instituciones y personas, fabricando falsas denuncias con el fin de obtener, como usted ha significado, rédito político y económico.
El avance del trumpismo en todo, también, nuestro entramado público, puede acarrear consecuencias muy graves para la democracia, para las instituciones, para las personas.
Esa estrategia de desinformación, que vivió en el Brexit un momento álgido y que se amplió ahora, con todo lo que ha pasado alrededor de Trump, es realmente muy triste que avance también entre nosotros.

Ahí es donde está la calidad democrática: intentar mantener las discrepancias, la diversidad, el pluralismo, sin atacar lo que es la esencia de la democracia, lo que es el respeto a la democracia, lo que es la convivencia, lo que es aquello que significan los valores constitucionales.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, president.

Ara, amb esta última contestació, finalitzem este punt de l'ordre del dia.

I, com estava previst… (La vicepresidenta primera s'adreça al president: «És que no estan els vots telemàtics encara, president.
»)

Passarem, senyories… (Veus.
La mesa prepara les votacions)

Votació dels punts primer a huité de l'ordre del dia de la 70a sessió del Ple de les Corts Valencianes

El senyor president de les Corts Valencianes:

Molt bé.
Senyories, d'acord amb el que teníem previst, senyories, anem a passar a la votació dels punts que es van… (Veus.
La mesa prepara les votacions)

Anem a passar a votacions.
N'hi han moltes, unes cinquanta.
Per tant, senyories, ens ho prendrem, com sempre, amb la diligència que ens caracteritza.

Anem a votar…, saben vostés que s'han atorgat… (Veus.
La mesa prepara les votacions)

Molt bé, comptabilitzarem cinc vots telemàtics, que s'han expressat als punts que calia votació.

Votarem, en primer lloc, el punt primer, que és el debat i votació del dictamen de la Comissió de medi ambient, aigua i ordenació del territori sobre la Proposició de llei de residus sòlids i contaminats per al foment de l'economia circular, registre d'entrada 29.
406.

Votem en primer lloc, senyories, l'esmena transaccional que afecta les esmenes 396, 397 i 398 del Grup Parlamentari Ciudadanos.
Senyories, comença la votació.
59 vots positius, més 5, 64 vots positius; 9 en contra; 24 abstencions.
Queda aprovada l'esmena transaccional.

Votem ara l'esmena transaccional que afecta les esmenes 25, 69, 72, 439 i 440 del Grup Parlamentari Popular.
Senyories, comença la votació.
83, i 5, 88 vots favorables; 9 en contra; 0 abstencions.
Queda aprovada l'esmena transaccional.

Votem ara, senyories, l'esmena transaccional que afecta l'esmena 500 del Grup Parlamentari Popular.
Comença la votació.
68, més 5, 73 vots favorables; 0 en contra; 24 abstencions.
Queda aprovada l'esmena transaccional.

Votem ara, senyories… (Veus) Senyories, concentració, que ve una esmena tècnica de correcció d'errades, registre d'entrada 62.
950.
Senyories, comença la votació.
97 vots favorables, 0 en contra, 0 abstencions.
Queda aprovada l'esmena tècnica.

Votem ara les esmenes número… Cal dir-les totes?
(Veus) Que van de la 3 a la 470, d'acord?
Del grup parlamentari… (Veus) Votarem les esmenes número 3, 46, 64, 88, 107, 118, 157, 162, 197, 220, 245, 246, 250, 252, 262, 264, 283, 307, 308, 309, 312, 327, 355, 359, 361, 362, 363, 364, 365, 401, 405, 408, 419, 432, 445, 448, 455, 466 i 470 del Grup Parlamentari Ciudadanos.
(Veus) 464 i 470.
A partir d'ara, mencionaré el bloc i punt, perquè… (Rialles) Crec que tots sabem el que anem a votar.
Si Catalina ens dona permís… (Rialles i veus) Senyories, comença la votació.
Senyories, amb 46 vots favorables, 51 en contra i 0 abstencions, queda rebutjat tot este conjunt d'esmenes del Grup Parlamentari Ciudadanos.

Votem ara el grup d'esmenes que contempla, en primer lloc, l'esmena número 9 i, en últim lloc, l'esmena 453, este bloc d'esmenes del Grup Parlamentari Ciudadanos.
Senyories, comença la votació.
Amb 13 vots favorables, 60 en contra i 24 abstencions, queda rebutjat este conjunt d'esmenes del Grup Parlamentari Ciudadanos.

Votem ara un altre conjunt d'esmenes del Grup Parlamentari Ciudadanos, que van des de la número 16 fins la 372.
Senyories, comença la votació.
13 vots favorables, 83 en contra, 0 abstencions; queda rebutjat este conjunt d'esmenes.

Votem ara les esmenes 24, 249 i 253 del Grup Parlamentari Ciudadanos.
Senyories, comença la votació.
37 vots favorables, 60 en contra, 0 abstencions; queden rebutjades estes esmenes.

Votem ara les esmenes del Grup Parlamentari Ciudadanos número 95, 111, 172, 191, 203, 229 i 319.
Senyories, comença la votació.
Amb 22 vots favorables, 75 en contra, 0 abstencions, queden rebutjades estes esmenes.

Votem ara, senyories, altre grup d'esmenes del Grup Parlamentari Ciudadanos, que són la número 95, 111, 172… (Veus) Perdó, perdó, perdó, tenen raó.
És que m'ho han duplicat.
Tenen raó.
Votem ara les esmenes número 104, 138, 166 i 213.
Senyories, comença la votació.
22 vots favorables, 51 en contra, 24 abstencions; queden rebutjades estes esmenes.

Votem ara una esmena solitària del Grup Parlamentari Ciudadanos, que és la 255.
Senyories, comença la votació.
Amb 38 vots favorables, 59 en contra, 0 abstencions, queda rebutjada l'esmena.

Votem ara l'esmena número 271 del Grup Parlamentari Ciudadanos.
Comença la votació.
Amb 22 vots favorables, 75 en contra, 0 abstencions, queda rebutjada esta esmena.

Votem ara l'esmena 321 del Grup Parlamentari Ciudadanos.
Senyories, comença la votació.
Amb 39 vots favorables, 50 en contra, 8 abstencions, queda rebutjada l'esmena.

Votem ara l'esmena 358 del Grup Parlamentari Ciudadanos.
Comença la votació.
Amb 13 vots favorables, 84 en contra, 0 abstencions, queda rebutjada l'esmena.

Passem ara a votar el conjunt d'esmenes del Grup Parlamentari Popular que van de la número 1 de les esmenes fins la 507.
És un conjunt gran d'esmenes.
Senyories, comença la votació.
Amb 45 vots favorables, 52 en contra, 0 abstencions, queden rebutjades estes esmenes del Grup Parlamentari Popular.

Votem ara un altre grup d'esmenes del Grup Parlamentari Popular, que van de la número 13 a la número 311.
Senyories, comença la votació.
Queden rebutjades per 38 vots favorables, 59 en contra i 0 abstencions.

Votem ara una esmena, la número 77 del Grup Parlamentari Popular.
Senyories, comença la votació.
37 vots favorables, 60 en contra, 0 abstencions; queda rebutjada l'esmena.

Votem ara l'esmena 322 del Grup Parlamentari Popular.
Senyories, comença la votació.
Amb 38 vots favorables, 51 en contra, 8 abstencions, queda rebutjada l'esmena.

Votem ara esmenes del Grup Parlamentari Vox.
Votem, concretament, el conjunt d'esmenes que van de la número 2 fins la 477.
Senyories, comença la votació.
Amb 9 vots favorables, 51 en contra i 36 abstencions, queda rebutjat el conjunt d'esmenes.

Votem ara les esmenes del Grup Parlamentari Vox que van de la número 11 a la número 495.
Senyories, comença la votació.
Amb 45 vots favorables, 51 en contra, 0 abstencions, queda rebutjat el conjunt d'esmenes assenyalades.

Votem ara les esmenes del Grup Parlamentari Vox que van de la número 15 a la número 458.
Senyories, comença la votació.
Estes esmenes han rebut 9 vots favorables, 75 en contra, 13 abstencions; queden rebutjades.

I ara ja anem a votar els articles i altres preceptes de la llei.

Fem votació conjunta dels articles número 1; 2; 24; 27; 28; 30; 34; 36; 39; 40; 44; 45; 48; 51; 52; 53; 58, que abans era el 54; 61, que abans era el 57; 64, que abans era el 60; el 65, que abans era el 61; el 66, que abans era el 62; la disposició addicional segona; disposició transitòria segona -abans tercera-; disposició derogatòria primera; disposició final tercera; disposició final quarta i l'annex número 1.
Senyories, comença la votació.
Amb 51 vots favorables, 9 en contra i 37 abstencions, queden aprovats estos articles i disposicions.

Votem ara, senyories, l'article número 47.
Comença la votació.
Amb 75 vots favorables, 9 en contra i 13 abstencions, queda aprovat l'article 47.

Votem ara, senyories, la votació dels articles 4; 5; 11 a 23; 26; 29; 31 a 33; 35; 37; 38; 41; 42; 43; 46; 59, que abans era el 5; 60, que abans era el 56; el 62, que abans era el 58; el 63, que abans era el 59; el 67, que abans era el 63; disposició addicional primera, tercera, cinquena, vuitena; i els annexes 8…, perdó, 2 i 3.
Senyories, comença la votació.
Amb 51 vots favorables, 33 en contra i 13 abstencions, queden aprovats estos articles i preceptes.

Votem ara, senyories, els articles número 3, 6, 7, 8, 9, 10, 25, 49, 50, disposició addicional quarta, transitòria tercera -abans era la quarta- i disposició final primera.
Senyories, comença la votació.
Amb 64 vots favorables, 32 en contra, 0 abstencions, queden aprovats estos articles i disposicions.

Votem ara, senyories, els articles provinents de l'esmena transaccional aprovada, registre d'entrada 62.
949, en la qual s'afegixen nous articles: el 53 bis, 53 ter, 53 quater, 53 quinquies, i que corresponen als nous articles 54, 55, 56 i 57, que són nous.
Senyories, comença la votació.
Amb 63 vots favorables, 9 en contra, 24 abstencions, queden aprovats estos articles i disposicions.

Votació conjunta: anem a passar ara a les disposicions addicional sisena, addicional setena, disposició transitòria primera, disposició derogatòria segona i disposició final segona.
Senyories, comença la votació.
Amb 75 vots favorables, 9 en contra, 13 abstencions, queden aprovades estes disposicions.

Votem ara, senyories, l'exposició de motius del projecte de llei.
Comença la votació.
Amb 51 vots favorables, 33 en contra i 13 abstencions, queda aprovada l'exposició de motius.

I, ara sí, senyories, votem la proposició de llei, el conjunt de la llei de residus i sòls contaminats per al foment de l'economia circular.
Senyories, comença la votació.
Amb 51 vots favorables, 33 en contra i 13 abstencions, queda aprovat el projecte de llei de residus i sòls contaminats per al foment de l'economia circular a la Comunitat Valenciana.
(Aplaudiments)

Senyories, anem a passar a votació del punt segon que vam tractar ahir, que és el debat i votació… Anem a votar la proposició de llei del Reial Monestir Santa Maria de la Valldigna, registre d'entrada 34.
131.
(Veus) I donem la benvinguda als alcaldes dels municipis de la Valldigna, veig al de Simat de la Valldigna, al de Benifairó la Valldigna, Barx…, ah!
I ací està el de Tavernes de la Valldigna.
De la Vall de la Valldigna, dels quatre municipis que configuren tota esta subcomarca.

Senyories, votarem, en primer lloc, l'esmena transaccional, registre d'entrada 62.
933, que afecta l'esmena 19 del Grup Parlamentari Popular.
Senyories, comença la votació.
Amb 89 vots favorables, 8 en contra, 0 abstencions, queda aprovada l'esmena transaccional.

Votem ara l'esmena número 3 del Grup Parlamentari Ciudadanos.
Senyories, comença la votació.
Amb 22 vots favorables, 51 en contra, 24 abstencions, queda rebutjada l'esmena del Grup Parlamentari Ciudadanos.

Votem ara l'esmena número 5 del Grup Parlamentari Ciudadanos.
Comença la votació.
Amb 38 vots favorables, 50 en contra, 8 abstencions, queda rebutjada l'esmena número 5 del Grup Parlamentari Ciudadanos.

Votem ara les esmenes número 12 i 16 del Grup Parlamentari Ciudadanos.
Senyories, comença la votació.
Amb 13 vots favorables, 60 en contra, 24 abstencions, queden rebutjades les esmenes del Grup Parlamentari Ciudadanos.

Votem ara l'esmena número 15 del Grup Parlamentari Ciudadanos.
Comença la votació.
21 vots favorables, 51 en contra, 25 abstencions; queda rebutjada l'esmena.

Votem ara l'esmena número 22 del Grup Parlamentari Ciudadanos.
Senyories, comença la votació.
Amb 22 vots favorables, 51 en contra, 24 abstencions, queda rebutjada l'esmena.

Votem ara l'esmena número 6 del Grup Parlamentari Popular.
Comença la votació.
Amb 44 vots favorables, 52 en contra, 0 abstencions, queda rebutjada l'esmena.

Votem ara l'esmena número 8 del Grup Parlamentari Popular.
Senyories, comença la votació.
Amb 46 vots favorables, 51 vots en contra, 0 abstencions, queda rebutjada l'esmena.

Votem ara l'esmena número 17 del Grup Parlamentari Popular.
Senyories, comença la votació.
Amb 37 vots favorables, 59 en contra, 0 abstencions, queda rebutjada l'esmena.

Votem ara, senyories, l'esmena número 18 del Grup Parlamentari Popular.
Senyories, comença la votació.
Amb 46 vots favorables, 51 en contra, 0 abstencions, queda rebutjada l'esmena del Grup Parlamentari Popular.

Votem ara, senyories, els articles.
Concretament, votem els articles número 1, 2, 4, 5, 6, 9, 11, 12, disposició transitòria primera i segona, disposició derogatòria única, disposició final primera i segona.
Senyories, comença la votació.
Amb 88 vots favorables, 9 en contra, 0 abstencions, queden aprovats els articles i disposicions.

Votem ara l'article número 3.
Comença la votació.
Amb 74 vots favorables, 9 en contra, 13 abstencions, queda aprovat l'article 3.

Votem ara l'article número 7.
Senyories, comença la votació.
Amb 74 vots favorables, 9 en contra, 13 abstencions, queda aprovat l'article 7.

Votem ara, senyories, l'article 8.
Comença la votació.
Amb 63 vots favorables, 10 en contra, 24 abstencions, queda aprovat l'article 8.

Votem ara l'article número 10 del projecte de llei.
Comença la votació.
Amb 50 vots favorables, 9 en contra, 37 abstencions, queda aprovat l'article número 10.

I passem a votar ara l'exposició de motius i preàmbul de la llei.
Senyories, comença la votació.
Amb 75 vots favorables, 9 en contra, 13 abstencions, queda aprovada l'exposició de motius i el preàmbul de la llei.

I ara sí, finalment, senyories, anem a votar el projecte de llei sobre el Reial Monestir de Santa Maria de la Valldigna.
Senyories, comença la votació.
Amb 88 vots favorables, (aplaudiments) 9 en contra i 0 abstencions, queda aprovada la llei del Reial Monestir de Santa Maria de la Valldigna.

Senyories, ens queden huit votacions, que són els punts que vam tractar ahir.
En són huit, i anem a passar a votació.

Votem ara, senyories, el punt tercer del nostre ordre del dia, que és el debat de totalitat de la proposta de reforma de l'article 130 del Reglament de les Corts Valencianes.
Votem l'esmena a la totalitat.
Senyories, comença la votació.
Amb 51 vots favorables, 9 vots en contra i 37 abstencions, queda aprovada l'esmena a la totalitat al text alternatiu presentat pel grups parlamentaris socialista i Unides Podem, registre d'entrada 60.
210.

Votem ara, senyories, el punt quart de l'ordre del dia.
4.
1.
, que és validació o derogació del Decret llei 13/2022, sobre aprovació de les bases reguladores de concessió directa d'ajudes complementàries per a les actuacions de competència local en els municipis de la comarca del Baix Segura i Crevillent, per a facilitar la inversió en actuacions urbanes sostenibles en el marc del pla Vega Renhace, i per a l'emergència climàtica i necessitat urgent de reactivació econòmica.
Senyories, comença la votació.
Amb 97 vots favorables, 0 en contra i 0 abstencions, queda validat el decret llei.

Algun grup parlamentari demana que es tramite com a projecte de llei?
Ja ho van dir ahir, el grup Vox.

Per tant, senyories, ara anem a votar si el Decret llei 13/2022 és tramitat com a projecte de llei.
Senyories, comença la votació.
Amb 10 vots favorables, 87 en contra i 0 abstencions, no es tramitarà com a projecte de llei i, per tant, queda plenament validat.

Votem ara, senyories, la validació o derogació del Decret llei 10/2022, pel qual… (Veus) Ah!
, perdó.
El Decret llei 14/2022, pel qual es modifica la llei 13 de l'any 1997, per la qual es regula el tram autonòmic de l'impost sobre la renda de les persones físiques i la resta de tributs cedits per a adequar el gravamen de l'impost sobre la renda de les persones físiques i d'altres figures tributàries per a l'impacte de la inflació.
Senyories, comença la votació.
Amb 97 vots favorables, 0 en contra, 0 abstencions, queda validat el Decret llei 14/2022.

Es demana pel Grup Parlamentari Vox que siga votada la seua tramitació com a projecte de llei.

Senyories, anem a votar ara si el decret validat es tramita com a projecte de llei.
Senyories, comença la votació.
Amb 9 vots favorables, 87 en contra, 0 abstencions, es rebutja la proposta i, per tant, queda ben validat el Decret llei 14/2022.
(Aplaudiments)

Ens queden les mocions subsegüents, senyories, que són tres.
Anem a votar ara la moció subsegüent a la interpel·lació al Consell sobre la política general en matèria de reintegrament de subvencions, que presenta el Grup Parlamentari Popular, registre d'entrada 56.
314.
Senyories, comença la votació.
Amb 46 vots favorables, 50 vots en contra i 0 abstencions, queda rebutjada la moció subsegüent.

Votem ara el punt sèptim de l'ordre del dia, que és la moció subsegüent a la interpel·lació al conseller d'Hisenda i Model Econòmic sobre la política general del Consell en matèria de contractacions d'emergència durant la pandèmia provocada per la covid-19, presentada pel Grup Parlamentari Ciudadanos, registre d'entrada 57.
099.
Senyories, comença la votació.
Amb 46 vots favorables, 50 vots en contra i 0 abstencions, queda rebutjada la moció subsegüent.

I, finalment, senyories, votarem el punt 8 de l'ordre del dia, que és la moció subsegüent a la interpel·lació al Consell sobre la construcció d'habitatge públic, presentada pel Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana, registre d'entrada 56.
336, amb autoesmena, registre d'entrada 62.
948.
Senyories, comença la votació.
Amb 46 vots favorables, 51 vots en contra, 0 abstencions, queda rebutjada la moció subsegüent.

Preguntes

El senyor president de les Corts Valencianes:

I amb esta última votació, senyories, avancem cap al següent punt de l'ordre del dia, i últim de la sessió plenària, que no és altre que les preguntes de control al Consell.
Coneixen vostés el mecanisme.

I tenim una primera pregunta que formula la il·lustre diputada Elena Bastidas, en nom del Grup Parlamentari Popular, a la vicepresidenta i consellera d'Igualtat i Polítiques Inclusives, sobre les residències.

Senyories, escoltarem la pregunta que formula la il·lustre diputada Elena Bastidas.

Quan vosté vullga, senyoria.

La senyora Bastidas Bono:

Muchas gracias, señor presidente.

Señora vicepresidenta, lo que está haciendo con nuestros mayores la izquierda valenciana se define con una sola palabra: abandono.
Son los grandes ausentes de las políticas públicas del Botànic porque, en la política estéril de la propaganda, ahí sí que están presentes cada día.

Señoría, familiares, síndic, el sector, la fiscalía, todas le están reclamando mejoras y avances que no llegan.
Falta de control, falta de plazas, falta de transparencia, falta de colaboración, falta de diálogo, falta de iniciativa y falta de explicaciones.

Se acaba la legislatura, se acaba su paso por el gobierno, y queremos preguntarle cómo valora la gestión de las residencias en la Comunidad Valenciana por su departamento.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Contestarà la vicepresidenta del Consell i consellera d'igualtat.

Quan vosté vullga.

La senyora vicepresidenta del Consell i consellera d'Igualtat i Polítiques Inclusives:

Gràcies, president.

Senyora Bastidas, com vosté sap, o hauria de conéixer, estem precisament superant la desastrosa herència rebuda per la gestió del seu propi partit quan governaven.
De fet, estem superant el model conegut com a Blasco-Cotino que fomentava una mercantilització precisament de les residències i dels centres per a persones majors que anaven en detriment del tracte de les persones, i que, per cert, la mateixa justícia ja va dir i va declarar que era il·legal.

En això estem, senyora Bastidas.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Acabarà de formular la pregunta de control, la il·lustre diputada.

Quan vosté vullga.

La senyora Bastidas Bono:

Muy bien.

Muchas gracias.

Señora Mas, «maltratos en las residencias de mayores», un titular que estremece y que debería reaccionar a cualquier responsable político, y es que, señorías, no han cambiado la normativa, no han construido ni una sola residencia pública, no han evitado la fuga de personal de enfermería que hace que flaqueen las plantillas en nuestras residencias, no gestionan, tienen contratos caducados, con una cantidad de requerimientos injustos como nunca había habido en la historia de esta comunidad; solo este año, señora Mas, casi 58 millones euros.

Además, tiene usted a los familiares denunciando una y mil veces que no pueden tener a los mayores más tiempo encerrados, en un régimen semicarcelario; al sector reclamando diálogo para mejorar las normativas que siguen vigentes diecisiete años después y resolver los impagos que comprometen el buen funcionamiento de los servicios; al síndic advirtiendo a toda hora que faltan plazas; a la fiscalía alarmando de la escasez de inspecciones en los geriátricos y denunciando la falta de plazas; a la Sociedad Española de Geriatría denunciando que no ha habido cambios en el modelo de atención en nuestras residencias en sus ocho años de gobierno.
Y es que por mucho que usted se lo repita muchas veces e intente autoconvencerse, tener más inspectores no significa, como usted decía, «la Comunidad Valenciana tiene la mejor ratio de toda España en la inspección de servicios sociales».
Usted es un buen ejemplo de ello, aquí está, a la cola, como denuncia y recoge el periódico El País, que, como todo el mundo sabe, es un periódico muy fascista.
(Aplaudiments)

Tampoco se encuentran las residencias de la Comunidad Valenciana entre las más transparentes en nuestro país que lideran Cataluña y Madrid, como también denuncian los residentes, nuestros residentes, porque también le están advirtiendo que menos papeleo y más transparencia.

Y si hablamos de falta de plazas, comprobaremos la triste herencia que usted recibió de la señora Oltra y la más triste todavía que usted nos va a dejar a nosotros, al Partido Popular.
Miren, con Compromís hay 450 plazas menos, y, si comparamos con el 2010, 789 menos, y esto, señoría, no lo dice el Partido Popular, sino que lo dicen los gerentes de servicios sociales.

Y, además, ustedes, que son tan defensores de los público, que tienen todo el día lo público en la boca, señora Mas, la realidad es bien distinta.
Y le tengo que recordar que tanto que le gusta a usted compararse con el Partido Popular, le diré que el número de residencias, el número de plazas residenciales de financiación pública para personas mayores de sesenta y cinco años, se lo voy a decir, con ustedes la ratio está en 1,80; con el Partido Popular, un 2,38, el doble de financiación pública con los gobiernos del Partido Popular que con ustedes en el gobierno tan defensores de lo público.
(Aplaudiments)

Pero, fíjese, fíjese, le he oído hablar de concurso, le he oído hablar de plazas, le oído hablar de conciertos, le he oído hablar de muchas cosas, y, fíjese, señora Mas, usted se ha quedado sin cubrir el 17 % de las plazas, una de cada seis plazas que usted ha convocado se han quedado desiertas.
Y si a esto le añadimos la triste noticia de que no han construido ni una sola residencia pública en ocho años, los casi 47 millones de euros que debe a las residencias, el panorama que les espera a nuestros mayores, afortunadamente poco, va a ser muy preocupante.
Y esto, además, más los 240 millones de euros que la señora Oltra, antes de irse, dejó, ¿eh?
, dejó para las empresas del modelo Cotino-Blasco, estos que ustedes tanto abominaban y han acabado convirtiéndose en sus principales embajadores, pues era, como le decía, entre otras cosas, la herencia, triste herencia que tendrá que recibir el gobierno del Partido Popular.

Antes ya se lo dije, que sus políticas tenían un nombre: abandono, y, después de oírle, después de ver cómo gestionan ustedes, le tengo que añadir: fracaso, frustración y engaño.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Contestarà la vicepresidenta del Consell i consellera de polítiques d'igualtat.

Quan vosté vullga, vicepresidenta.

La senyora vicepresidenta del Consell i consellera de d'Igualtat i Polítiques Inclusives:

Gràcies, president.

Senyora Bastidas, si incrementar el pressupost un 76 % respecte al 2015 és un abandonament, doncs, mire, senyora Bastidas, jo, ja, a partir d'ahí difícil debat anem a poder tindre.

Mire, el que estem fent, com li estava dient abans, és superar un model de gestió residencial que era precisament el que va entrar en fallida amb vostés, on el benefici econòmic de les empreses vinculades a algunes amistats estaven per damunt, molt per damunt de la qualitat del servei i, sobretot, del benestar de les persones.
Es van dedicar a desmantellar els serveis socials, i, a més, li he de dir una qüestió molt clara i molt evident, ho he dit també en la sessió de control al president, vostés no poden parlar d'abandonament, no poden parlar d'impagaments, etcètera, etcètera, quan vostés, quan pitjor ho estàvem passant en este país, van abandonar retallant fins l'última partida el pressupost de la Generalitat, en temes econòmics o en temes socials, els va donar exactament igual.

Això no és una manera d'afrontar una situació com la que estem vivint ara, també, mateixa, per això nosaltres hem apostat per incrementar estos pressupostos.
Però, mire, és més, sap vosté que estem creant noves infraestructures, i això no es fa d'un dia per a l'altre, tenim planificades 247 actuacions entre els centres de residències i en centres diürns, perquè els recursos estiguen només a vint minuts i les residències a trenta.
Això, una obra d'eixe calat no se fa en cinc mesos, ni en sis mesos, ni se tramita ni en cinc, ni en sis, senyora Bastidas, però, ja hem planificat i ja les tenim, moltes d'eixes actuacions ja són una realitat, sobretot les de reforma i les d'adequació que són les més ràpides.

Però, mire, no és cert que no tinguem un model, hem canviat el seu model amb la Llei 3/2019, de serveis socials inclusius, que està, vaja!
, directament centrat en el benestar d'eixes persones, i anem a aprovar pròximament un decret de tipologies que, com deia, fa un incís en eixa qualitat del servei.

I, després, l'impuls de la inspecció, vosté dirà que la ràtio no sé què, que no funciona, però, mire, la realitat és que ara mateix, ja no li dic el nombre d'inspectors que eixe ja se'l sap, li ho he dit ja en tres o quatre ocasions en els últims mesos, però és que en 2016, ja li pose un any Botànic, eh?
, per no posar els seus, hi havia 207 inspeccions, i, en 2021, n'hi ha 549, senyora Bastidas.
Això directament atempta contra la dada que vosté ha donat, que no es fan inspeccions.
No és cert!

I mire, a més, hem ordenat eixos serveis socials a través del concert social, a través també de la implementació del contracte programa, amb l'acció concertada arran de l'estabilització del tercer sector, estem fent nous contractes administratius i augmentant les places, senyora Bastidas.
I, mire, en número de places, li diré que en 2015, quan vostés governaven, tenien 10.
465 places; en 2022 tenim, ara, 13.
396; i, en 2023, senyora Bastidas, seran 500 més.
Eixa és la realitat, l'augment del 218 % de les prestacions en dependència vinculades al servei, un augment exponencial, a més, en una situació de pandèmia com la que vam tindre on en algunes comunitats, com les que vosté ha posat d'exemple, doncs, precisament a Madrid se dedicaven a altres qüestions.

Senyora Bastidas, anem a deixar-ho ahí perquè vullc fer sang en algunes qüestions molt delicades com és, per exemple, les morts en les residencies de la Comunitat Autònoma de Madrid.

Per tant, senyora Bastidas, estem treballant, estem millorant el sistema que vostés deixaren, i això, com li deia, no se fa d'un dia per a l'altra, senyora Bastidas, tinga vosté confiança i tinga fe.
De tota manera, com li vaig dir l'altre dia, este serà el primer pressupost del tercer Botànic i esperem en eixe tercer Botànic millorar encara més.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Continuarem amb les preguntes de control.

Ara, en nom del Grup Parlamentari Vox, presenta la pregunta la il·lustre diputada Miriam Turiel.

Quan vosté vullga, senyoria.

La senyor Turiel Mollá:

Gracias, presidente.

Vicepresidenta, desde Vox le preguntamos: ¿qué medidas ha adoptado la Vicepresidencia y la Conselleria de Igualdad y Políticas Inclusivas para impulsar recursos de ocio y tiempo libre durante los fines de semana para personas con diversidad funcional, y, en concreto, para personas con trastorno del espectro autista?

Gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Contestarà la vicepresidenta.

La senyora vicepresidenta del Consell i consellera de d'Igualtat i Polítiques Inclusives:

Senyora Turiel, des d'esta vicepresidència i esta Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives, hem implantat normes, hem actualitzat també altres per a garantir ajudes, per a garantir subvencions, per a garantir també propostes de futur que estem desenvolupant per a totes les persones amb diversitat funcional, entre les que es troben, entre elles, òbviament, les del trastorn de l'espectre autista, i també hem dut a terme diverses polítiques de suport real a les seues famílies, que en la majoria dels casos són, com vosté sap, el manteniment de l'atenció i el suport a estes persones.

Totes estes normes i polítiques vosté les coneix, les coneix de primera mà, senyoria, perquè són públiques i s'ha donat compte en esta cambra en múltiples ocasions, tant en seu parlamentària en el ple, com també en la comissió.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

(Ocupa la presidència la vicepresidenta primera, senyora María José Salvador Rubert)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Gràcies, senyoria.

Per a continuar amb la formulació de la pregunta té la paraula la il·lustre diputada, la senyora Turiel.

Quan vullga, senyoria.

La senyor Turiel Mollá:

Gracias, presidenta.

Vicepresidenta, nos referimos en nuestra pregunta a los recursos que se destinan desde el gobierno valenciano a los programas de respiro familiar para las personas con discapacidad y diversidad funcional, y, en concreto, para las personas con trastorno del espectro autista.
Y le preguntamos por esta cuestión porque hacen falta más medios y también más apoyo institucional.

En los presupuestos se destina una partida a estancias vacacionales, pero creemos que esta medida, que está muy bien, debería ser ampliada ya que resulta insuficiente.
Porque además del propio descanso para las personas con discapacidad o diversidad funcional, existen otras razones para incluir el respiro familiar durante los fines de semana: primero, el respiro de emergencia, que es cuando por necesidad la familia tiene que ausentarse; segundo, el respiro ordinario producido por el desgaste personal o la sobresaturación; y, tercero, la conciliación laboral.

En nuestra pregunta nos referimos concretamente a los fines de semana porque hay personas que trabajan los fines de semana y requieren también de facilidades para esta conciliación.
Tener hijos o familiares a cargo con discapacidad o diversidad funcional es muy caro y más en la Comunidad Valenciana por la falta de respaldo por parte de la administración.
Los tratamientos y las terapias que requieran las personas con diversidad funcional o TEA son costosos, y esto supone un problema añadido al que muchas familias, aunque quieran, no pueden hacer frente porque no se lo pueden permitir.
Los familiares son los que generalmente llevan a cabo esta labor de cuidado con absoluto amor, entrega y diligencia.
Esto provoca, sin que sea culpa absolutamente de nadie, que se produzca un desgaste en el familiar que cuida, que puede tener un perjuicio en la propia salud, lo que lógicamente repercutirá, afectará al cuidado de la persona dependiente.
La sobresaturación hace que estas personas necesiten romper con su rutina, y ahí hablamos de servicio público, de ese carácter tuitivo, de ese carácter tutelar, de protección que debe proporcionar la administración pública.

Desde Vox reconocemos la gran labor que realizan las asociaciones y fundaciones que ofertan campamentos, programas de acompañamiento y talleres ocupacionales, centros de día, atención temprana y centros de educación especial, entre otras prestaciones y actividades.
A pesar de la impresionante labor de estas entidades, algunas de estas actividades cuestan dinero y pueden llegar a ser cantidades que muchas veces las familias, aunque quieran, no se pueden permitir, por lo que, aunque existe la posibilidad, no siempre está al alcance de todos los bolsillos y de todas las familias.
 Por este motivo creemos que debería ser, además, esta Conselleria de Igualdad y Políticas Inclusivas la que diera soporte a las familias, sobre todo los fines de semana.

Vicepresidenta, cuando se habla de dependencia se habla de los más vulnerables, y con esto no se puede hacer política partidista.
Por ello, desde Vox proponemos que se destinen partidas específicas para respiro familiar durante los fines de semana que permitan cubrir las necesidades de ocio para las personas dependientes.
Las personas con TEA no tienen en la actualidad ningún recurso de ocio y tiempo libre durante los fines de semana.
Hay programas de respiro familiar, campamentos de verano, Pascua, otros festivos, pero no hay nada para los TEA durante los fines de semana.

Esta conselleria demuestra la falta de planificación en sus líneas de ayuda.
Deberían escuchar más las necesidades de este colectivo, deberían, por otro lado, realizar un censo con las personas TEA y poner en marcha centros deportivos, de ocio y tiempo libre, programas de respiro familiar que garanticen el apoyo a las familias y el descanso que merecen.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a continuar donant resposta a la pregunta formulada, té la paraula la vicepresidenta i consellera de Polítiques Inclusives.

Quan vullga, senyoria.

La senyora vicepresidenta del Consell i consellera d'Igualtat i Polítiques Inclusives:

Gràcies, presidenta.

Mire, senyora Turiel, estic en moltes qüestions d'acord amb vosté, en la preocupació, estic d'acord en la necessitat de suport a les famílies, però hi ha dos coses en les que no estic d'acord:

Una és que vosté ha dit que no s'escolta a les famílies.
Crec que en eixe cas, altra cosa és que tinguem un marge de millora, que jo d'això sóc conscient, sempre es pot millorar, evidentment que sí, els pressupostos són els que són i vosté entendrà també que són moltes qüestions les que hem d'atendre des de la conselleria, però no és cert que no s'escolte les famílies, senyora Turiel, com tampoc és cert que no tinguem cap tipus d'ajuda, no és cert.
Ara li ho diré.

Però, mire, és incongruent que vosté vinga a posar en valor, a reconèixer el treball i la labor, com ha dit vosté, de les entitats que estan, diguem, al peu del canó, fent activitats per a ajudar a estes persones, i que vosté no reconega al mateix temps que moltes d'eixes entitats estan finançades per la Generalitat.
Per tant, quan vosté reconeix eixe treball, també està reconeixent l'ajuda que li proporciona a eixes entitats la Generalitat perquè puguen desenvolupar-les, val?

Però mire, nosaltres des de la conselleria convoquem anualment ajudes per a entitats sense ànim de lucre, com li estava dient, del sector de la diversitat funcional per a millorar eixa autonomia personal i fomentar la plena inclusió social d'estes persones.
Però en estes ajudes contemplem l'oci i el temps lliure per part de les persones amb trastorn de l'espectre autista, a través d'actuacions que desenvolupen eixes entitats, com vosté estava dient.
I sí que és per l'oci i el temps lliure.

Mire, estes ajudes es concreten en dos tipus d'actuacions:

Per un costat, subvencions per al desenvolupament de programes i serveis de promoció d'autonomia personal de persones amb diversitat funcional, entre les quals es troben els programes de convivència d'oci i de temps lliure, així com els programes també del respir familiar, que vosté estava comentant.
Estes ajudes, que es convoquen anualment, estan regulades per l'Ordre 1/2016 per a la concessió d'ajudes i subvencions en matèria d'atenció a les persones amb diversitat funcional, promoció de l'autonomia personal i de l'accessibilitat.

En 2022, en este any, s'han finançat un total de 75 programes d'oci, de convivència i temps lliure presentats per les entitats sense ànim de lucre, per un import de 492.
000 euros en els quals poden participar les persones amb TEA.
Un d'estos programes desenvolupat per l'associació de pares de xiquets amb autisme de València, va dirigit específicament per a este col·lectiu.
A més, s'han finançat un total de 32 programes de respir familiar que inclouen activitats d'oci, per un import de 350.
000 euros, en els quals també poden participar les persones amb TEA.
4 són específics per a este col·lectiu i es desenvolupen a través de l'associació de pares de xiquets, com li deia, d'autisme de València, també de Castelló, de la Comunitat Valenciana i Mira'm.

I d'altra banda, també convoquem anualment ajudes per a la realització d'estades vacacionals per a persones amb diversitat funcional o trastorn mental greu, destinades a garantir l'oci i també el gaudiment del temps lliure d'aquest col·lectiu, així també com la seua inserció social.
Estes ajudes són per a estades, com deia, vacacionals.
Este any, en 2022, s'han finançat 202 estades vacacionals per un import de més d'un milió d'euros, en les quals persones amb diversitat funcional han pogut gaudir d'eixos espais de respir vacacional, entre elles algunes gestionades per dos entitats en concret d'atenció a persones amb TEA, entre les quals s'han beneficiat un total de 140 persones d'este programa.
I això nosaltres ho fem en Nadal, ho fem en Falles, ho fem en Setmana Santa o en estiu.

I, a més, també hi ha un catàleg d'ajudes tècniques i productes de productes de suport, mitjançant l'Ordre 1/2022, per a finançar l'adquisició d'ajudes tècniques i productes de suport per a persones amb discapacitat intel·lectual i persones amb TEA.

Per tant, senyora Turiel, estem treballant per ajudar a estes persones perquè tinguen un respir vocacional, perquè tinguen temps, diguem, d'oci i sobretot que puguen viure esta vida de la manera més digna possible.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Pregunta 1.
715, amb sol·licitud de resposta oral, formulada per la diputada Míriam Turiel, del Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana, al Consell, sobre l'abandó del lloc de treball d'uns quants treballadors de la Generalitat.

Quan vullga, senyoria.

La senyora Turiel Mollá:

Gracias, presidenta.

Vicepresidenta, desde Vox le preguntamos: cómo justifican desde el Consell que varios trabajadores de la Generalitat valenciana, algunos de ellos altos cargos, en horario laboral y pagados por todos los valencianos se ausentaran de sus puestos y de sus funciones, por las que reciben un salario sufragado con dinero público, y acudieran a la entrada al juzgado donde la exconsellera Mónica Oltra tenía que declarar.

Gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a donar resposta a la pregunta formulada, té la paraula l'honorable vicepresidenta.

La senyora vicepresidenta del Consell i consellera d'Igualtat i Polítiques Inclusives:

Moltes gràcies, presidenta.

Mire, senyora Turiel, qui treballa en política sap que esta dedicació no respon a un horari concret, jo crec que això és més que evident.
Li puc assegurar que en este govern, i sobretot en esta conselleria, se treballa dia i nit per a millorar la vida dels valencians i de les valencianes.
I eixa és la realitat, senyora Turiel.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a continuar en la formulació de la pregunta, té la paraula la il·lustre diputada.

Quan vullga, senyoria.

La senyora Turiel Mollá:

Gracias, presidenta.

Vicepresidenta, esta pregunta que le planteamos desde Vox no tendría que haberse producido, porque lo que ocurrió el día que la exvicepresidenta de la Generalitat valenciana fue llamada a declarar en los tribunales no es admisible, no es aceptable y no es justificable.

El pasado día 19 de septiembre varios trabajadores de la Generalitat valenciana, y algunos de ellos altos cargos, en horario laboral y pagados por todos los valencianos se ausentaron de sus puestos de trabajo y de sus funciones por las que reciben un salario sufragado con dinero público y acudieron a la entrada del juzgado donde la exconsellera, Mónica Oltra, tenía que declarar.

Y mire, vicepresidenta, no se trata de aceptar un discurso recurrente que hay en la calle sobre lo poco que se trabaja desde la administración, todo lo contrario, hay casos y casos, y la inmensa mayoría de las personas, de los trabajadores que trabajan en el sector público son magníficos profesionales y cumplen fielmente con sus obligaciones.
Cualquier persona tiene derecho a manifestar sus ideas, a defender sus postulados o arengar a sus ídolos, pero que lo hagan en su tiempo libre.
(Aplaudiments)

Vicepresidenta, ¿usted considera que esta conselleria se puede permitir que sus altos cargos abandonen sus puestos de trabajo y sus obligaciones con los valencianos?
Esta conselleria que usted dirige tiene gravísimos problemas y muchísimo trabajo por hacer: centros de menores caóticos, residencias de ancianos con largas listas de espera, colas del hambre interminables.
De esta conselleria dependen muchas familias.
¿Y qué hacen ustedes?
Ustedes malversan en el tiempo que deberían dedicar a mejorar la vida de los valencianos en asuntos privados que nada tienen que ver con la mejora de la vida de los ciudadanos.

El momento social que vivimos es crítico: las personas que hacen esfuerzos titánicos para salir adelante; la inflación está desbocada; la luz y la gasolina son productos de lujo; los jóvenes no pueden irse de casa; la pobreza energética asola los hogares con cada vez más frecuencia; llenar la cesta de la compra es cada vez más difícil.
Podrán decir lo que sea, podrán atacarnos, podrán intentar justificar lo injustificable, pero lo cierto es que varios trabajadores de la Generalitat valenciana, con el gobierno del tripartito, PSOE, Compromís y Unidas Podemos, se ausentaron de su lugar de trabajo en horario laboral para acudir a la Ciudad de la Justicia a un evento que no tenía nada que ver con su función pública, es decir, con su trabajo.
Hacer esto, lo que hicieron, es una burla a la ciudadanía, que merecen que cumplan con sus obligaciones con absoluta eficacia y eficiencia.
Todo lo demás, como indica la propia palabra, está demás.
Y lo hacen precisamente en un momento en el que nos encontramos en una crisis social tremenda, una de las más graves en los últimos años, y no sabemos si ustedes son conscientes, porque con esta actitud demuestran una falta de contacto absoluta con los grandes problemas que atravesamos en la Comunidad Valenciana y que el Botànic está totalmente desconectado de la realidad social que se vive en la calle.

Los empleados públicos tienen que cumplir con sus obligaciones, siempre con independencia y sin usos partidistas y por supuesto trabajando en horario de trabajo; y no hacerlo se contempla como falta.
No se les pide más, no les exigimos más y no nos exigimos más.
¿Qué hubieran dicho ustedes?
¿Cuántas portadas o titulares hubieran promocionado ustedes si esta conducta la hubieran tenido otros trabajadores de la Generalitat valenciana para acompañar en horarios de trabajo a un dirigente que no fuera del Botànic?
El ruido que habrían provocado y los ataques, los improperios y los insultos no habrían tenido medida.

Vicepresidenta, desde Vox le pedimos que trate con respeto e igualdad real a todos, absolutamente a todos, y tome las medidas oportunas ante esta grave irregularidad.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a continuar donant resposta a la pregunta, té la paraula l'honorable vicepresidenta.

La senyora vicepresidenta del Consell i consellera d'Igualtat i Polítiques Inclusives:

Gràcies, presidenta.

Senyora Turiel, mire, quin és l'horari laboral d'un alt càrrec?
Me'l pot dir?
Quin és l'horari laboral d'un alt càrrec i d'un assessor o d'una assessora?
El seu?
Me pot dir el seu horari laboral, senyora Turiel?
Perquè, vull dir, jo, per exemple, ara podria pensar: què important és la pregunta que vosté m'està fent quan no està ni la seua síndica per a escoltar-la….
!
(Aplaudiments)

Ni mig grup, de fet, ni mig grup.
O siga, he de pensar jo ara que la seua síndica no està treballat perquè no està on hauria d'estar, que és en el parlament?
Vull dir, entenc el que vol dir?
Jo supose, clar, que eixa dona estarà, o en el bany, o esmorzant, que també té dret, o estarà treballant, o atenent la premsa o amb vullga estar.
(Veus)

La senyora vicepresidenta primera:

Senyories!

La senyora vicepresidenta del Consell i consellera d'Igualtat i Polítiques Inclusives:

Perquè és el seu treball també, senyora Turiel.

La senyora vicepresidenta primera:

Senyories!

La senyora vicepresidenta del Consell i consellera d'Igualtat i Polítiques Inclusives:

No vaig a criticar jo que la seua síndica no estiga ara mateixa en esta pregunta, faltaria més, clar que no!

Però, home, vosté, dona, vosté haurà d'entendre que, no sé, vosté fitxa?
El seu grup parlamentari fitxa?
Perquè jo sé que en estes Corts no se fixa, els diputats i les diputades.
Una cosa és vindre aquí a apretar el botó i dir que està i després pirar-se, eh.
Eso es otra cosa, eso tiene otro nombre, ¿eh?
Però, anem a vore, és que de què estem parlant?
Perquè fan vostés demagògia?
Vostés quan estem en eixe edifici de la vicepresidència enfront un diumenge acabant de perfilar pressupostos, acabant de perfilar una reforma fiscal o jo parlant amb este conseller a les dotze i mitja de la nit, això és dins de l'horari laboral, senyora Turiel?

Clar, és que me pareix absurd que vostés facen antipolítica en el presencialisme, precisament quan vostés són diputats i diputades que no tenen un horari fixe en estes Corts Valencianes, que vénen quan vostés volen, vénen a les sessions de control, vénen a les comissions, i fora d'eixos dies molts de vostés no vénen als despatxos, que estaran en el seus territoris en política, atenent la ciutadania, atenent les associacions.
Però ningú els mira si estan atenent-los de 8 a 3, o de 5 a 10 o a la matinada.
Això, això és una realitat, senyora Turiel.
I jo crec que vostés continuen fent demagògia.

I per a mi el que és una burla, el que és una veritable burla, eh, és, per exemple, la seua actuació el primer i el segon any d'esta legislatura.
Això va ser una burla, quan vostés no presentaren ni una sola esmena als pressupostos.
Això sí que és una burla.
Perquè este parlament, la ciutadania valenciana, els està pagant un sou, i vostés decidiren no treballar durant dos anys.
Això sí que és burla, senyora Turiel.
Per favor, és que al final arriba a un punt en què la demagògia no pot superar ja ninguna frontera més, és impossible.

Per tant, vosté ha d'entendre que si una persona vol anar a un jutjat, a una manifestació o al que siga, no vol dir que no estiga incomplint el seu horari laboral, no vol dir que després no continue treballant fins a les tantes de la nit, no vol dir que treballe un diumenge o un dissabte.
És que eixa és la realitat d'este Consell.
No sé si no serà la seua des del seu grup parlamentari, però en esta banda ens deixem la pell perquè este govern funcione, senyora Turiel.
I eixa és la realitat.
I si no vol vore-la, mire, jo ja, en fi, crec que no vull pensar que la España que madruga realment no està complint les seues tasques i no s'està guanyant el sou, que, per cert, en molts casos del seu propi grup és major que el del propi president de la Generalitat.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Continuem amb la pregunta 1.
585, que formularà el diputat José María Llanos, en representació del Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana.

Quan vullga, senyor Llanos.

El senyor Llanos Pitarch:

Gracias, señora presidenta.

Señora vicepresidenta, ante el retraso en los pagos de la Conselleria de Igualdad y Políticas Inclusivas a los centros residenciales: ¿tiene la Generalitat problemas de tesorería para hacer frente a los pagos con fines sociales?

Gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a donar resposta a la pregunta formulada, té la paraula l'honorable vicepresidenta.

La senyora vicepresidenta del Consell i consellera d'Igualtat i Polítiques Inclusives:

Sí.
Gràcies, presidenta.

La resposta és «no».
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Té la paraula el senyor Llanos, per a continuar amb la formulació de la pregunta.

Quan vullga, senyoria.

El senyor Llanos Pitarch:

Muchas gracias, señora presidenta.

Pues, tiene razón, señora vicepresidenta, usted se gane el sueldo contestando «no» con falta de respeto a lo que le preguntan.
Desde luego, la demagogia la utiliza bien, incluso para confundir funcionarios con representantes políticos.

Mire, señora consellera y vicepresidenta, «Aerte afirma que igualdad sigue sin pagar los casi cincuenta millones que debe a las residencias privadas» y no tienen falta de fondos.
«Los trabajadores de los centros de menores denuncian que llevan tres meses sin cobrar», pero no hay falta de liquidez, ¿dónde estará ese dinero?
«Los trabajadores sociales denuncian los retrasos en el pago de subvenciones», estamos en octubre de este año, hace cuatro días.
«La Generalitat adeuda a la residencia Santa Elena, de Torrent, 683.
556», noticia de hace dos días, señora vicepresidenta, que no tiene problemas de fondos.
«El Tribunal Superior de Justicia acusa a igualdad de incumplir las listas de espera -mire, también de hace dos días- y la condena a indemnizar al afectado».
«Un juzgado manda el desalojo de una residencia privada con 14 ancianos en Valencia por impagos», noticia de hace dos días.

Usted, señora vicepresidenta, no paga lo que debe a los centros residenciales, pero se empeña en construir, eso sí, un centro de menas en pleno centro de un barrio de Valencia, del barrio de Benimámet, contra todos los vecinos, cuando lo que necesitan y le piden hace muchísimo tiempo es un centro de juventud, un centro de día, un centro social, la nueva sede de la Universidad Popular, el centro servicios sociales o la residencia de mayores.
Pero a usted le da absolutamente igual.

Y, mire, la primera obligación de un gobierno es ofrecer un servicio público a sus ciudadanos, a los suyos, a los de aquí, a los que además más lo necesitan, a los más vulnerables y, además, protegerles frente a la inseguridad que campa a sus anchas por nuestras calles, municipios y ciudades.
Pero ustedes miran hacia otro lado.

Parece que, igual que a su antecesora, las residencias de mayores le importan exactamente igual que a su antecesora, absolutamente nada.
Tendremos que pensar que, hasta en lo malo, es mejor el original que la copia.
(Aplaudiments)

Mire, usted dijo en julio que estaba trabajando en un nuevo sistema para agilizar los pagos a las residencias, con el objetivo de evitar que la situación de deuda actual vuelva a repetirse y destacó que en los dos próximos plenos del Consell se aprobarían más pagos a los centros para disminuir la deuda que, tras el abono de 15 millones, cifraba en 45 millones.
Todo son buenas noticias para usted, señora vicepresidenta; es ironía, claro, porque este desastre por desgracia quién lo paga son los valencianos y, de entre ellos, los más vulnerables, pero ustedes venían a rescatar a las personas.
Si no fuera tan grave, me reiría, señora vicepresidenta.
Es muy grave porque su obligación es atender a quien más lo necesita.

Mire, ustedes están pagando con retraso de más de dos meses, con lo que ahogan financieramente a las residencias que tienen que pedir créditos a devolver, lógicamente con intereses, lo que reduce sensiblemente la posibilidad de cubrir los costes fijos.

La línea presupuestaria S1326, sobre servicios sociales para la tercera edad, de sesenta y tres…, casi sesenta y cuatro millones que presupuestaron, han pagado un 38 % a fecha de octubre.
Esto es lo que les importan los mayores.

De la línea S1151, de acción concertada para políticas de infancia y adolescencia, por importe de 42 millones de euros.
¿Sabe cuánto han ejecutado y pagado, señora vicepresidenta?
Cero euros, cero euros.

Ustedes no rescatan a las personas, ustedes los abandonan a su suerte, salvo los suyos, y al final, eso sí, es el FLA el que inyecta cada vez más dinero y, por su culpa, la deuda de los valencianos se está elevando exponencialmente y tendrán que devolverla las futuras generaciones.
Mayor hipocresía, más demagogia y más incompetencia de su gobierno y de su conselleria no la hay.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Per a continuar donant resposta a la pregunta formulada, té la paraula l'honorable vicepresidenta.

Quan vullga, senyoria.

La senyora vicepresidenta del Consell i consellera d'Igualtat i Polítiques Inclusives:

Gràcies.

Mire, no hi ha major hipocresia que qui és capaç de defensar els d'aquí, però no els d'allí.
Senyor Llanos, és increïble que el seu racisme no tinga límits, perquè que vosté se referisca directament que hem d'ajudar els d'aquí i no a tot el món que ho necessite, senyor Llanos, és racisme pur i dur.
(Aplaudiments)

Este govern no serà qui deixa ningun xiquet o xiqueta sense atendre, per molt diferent que siga la seua procedència, el seu color de la pell o el que siga, senyor Llanos.
Por me dona, por me dona què pensen vostés fer en el seu programa electoral i posar què farien si governaren, por me dona, senyor Llanos, perquè és que vostés tenen un model, com deia el president fa una estona, en contra de tots els països del món, en contra dels drets humans, en contra de tot el que tinga a vore amb un acord social, fins i tot, que fa molts anys que superàrem en molts continents d'este món, senyor Llanos.
És realment trist.

Però, mire, vosté ha fet referència que nosaltres què estàvem fent que no estem pagant, que tal.
Mire, des que jo vaig arribar este estiu -també se feia abans, però des que jo vaig arribar-, entre juliol i octubre hem pagat ja 38,6 milions d'euros.
El passat 4 de novembre, 19 milions d'euros en rescabalaments.
Esta setmana, 2,92.
I, mire, li vaig a dir una cosa i una molt bona notícia, abans que acabe este any passarem pel Ple del Consell rescabalaments per un import que serà el total fins al 30 o 31 d'octubre d'este any i quedarem a zero, senyor Llanos.
Eixe és el pla de xoc que està fent la conselleria i en què estem treballant.
Li ho dic perquè se quede tranquil, perquè estiga content i puga reconéixer també este treball que estem fent des de la conselleria.

Però, mire, jo li ho he dit en moltes ocasions, els rescabalaments no són un model que a nosaltres ens agraden, no és un model que haja de ser utilitzat com a una cosa quotidiana.
I, per això, ho he dit en l'altra intervenció també i ho torne a repetir, estem fent canvis per a superar-los.
Estem fent el contracte programa amb les entitats locals, en substitució d'antigues subvencions nominatives anuals; estem donant, per tant, estabilitat a les entitats i als ajuntaments.
Una gestió, a més, necessària, d'estabilitat, com deia, en les residències i en el pagament de les ajudes per part de La Generalitat.
S'està pagant al dia, amb normalitat, eixe contracte programa, senyor Llanos.

L'acció concertada amb el tercer sector, igual que el concert social, supera un sistema subvencional inestable del passat i donar estabilitat a l'acció social també és garantia de poder funcionar.
I tampoc hi ha endarreriments en el pagament d'eixe concert, d'eixa acció concertada.

O, després, les subvencions nominatives a les residències, també estem rebent ajudes en termini, convocatòries i normativa vigent més llargs que el contracte programa i en acció concertada.

O siga, estem, com deia, dotant d'una estabilitat per a resoldre esta situació.
Però és que, a més, estem treballant per a resoldre també esta situació amb un nou contracte de 7.
100 places que ja està en vigor.
Factures que es pagaran amb normalitat.
Un nou contracte de 10 residències de xiquets i xiquetes i adolescents, d'aquí i d'allí, senyor Llanos, d'on vinguen.
I l'assumpció de la gestió de les farmàcies residencials, que també ens permetrà el pagament per contacte i no per rescabalament.

Per tant, senyor Llanos, este govern està actuant i està posant totes les mesures a la disposició perquè se puguen tindre tots els pagaments al dia.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Passem a la pregunta 1.
674, que formula el diputat Toni Woodward, del Grup Parlamentari Ciudadanos, al conseller d'Hisenda i Model Econòmic, sobre l'increment de la recaptació per la inflació.

Aprofite, mentre ve el diputat, per a saludar els estudiants de criminologia que em diuen ens acompanyen, de la universitat catòlica, i que espere que este debat, esta sessió de control al govern siga interessant per a vosaltres.

Quan vullga, senyoria.

El senyor Woodward Poch:

Gracias, presidenta.

Buenos días, señor conseller.

Bueno, de esto ya hemos debatido bastante estos días, pero volvamos a ello.
La evolución de la inflación, como ustedes indican, ustedes saben también, experimentada en los últimos meses, en los dos últimos años ha conducido a un empobrecimiento de todos los ciudadanos valencianos que, en el caso de verse compensados total o parcialmente con aumentos de los salarios o de ingresos, pues, provoca un aumento del tipo de gravamen soportado en alguno de los impuestos, que no corresponde con sus riquezas real, ¿no?

Uno de los tributos más importantes en el que viene afectado el tema de la inflación es el IRPF, el impuesto de las personas físicas, con sus salarios.
En el decreto ley que hemos aprobado esta mañana, pues, no han deflactado realmente ninguna tarifa y sí que han modificado tramos y porcentajes, con la intención de reducir, según se lee en el decreto, en la memoria, la carga tributaria a aquellos contribuyentes con rentas inferiores a sesenta mil euros.

Al final, en la memoria económica de este decreto ley, nos encontramos que esa ayuda o ese ahorro para los valencianos se traslada en 64 euros al año o cinco euros y pico al mes por valenciano.
Una reducción de recaudación que ustedes cifran en 149 millones de euros, pero que realmente no se va a ver reflejado en las arcas de la Generalitat hasta los presupuestos de 2024.
El exceso de recaudación por los efectos de la inflación, en estos momentos, en este año 2022, ya supera los dos mil millones de euros extras que hemos desembolsado todos los valencianos en lo que llevamos de 2022 y nos quedan dos meses aún.

Los efectos en el bolsillo de los valencianos, con la bajada de ustedes, del decreto ley, es de 64 euros, una bajada de impuestos de 149 millones de euros, pero nosotros no la vamos a recibir hasta junio de 2023.

Mi pregunta es: ¿considera que el incremento de la recaudación por la inflación en forma de ayuda es una forma de ayudar al bolsillo de los valencianos?
Devolverles únicamente 149 millones de euros de esos 2.
000 millones extras recaudados, ¿es adecuado y suficiente?

Gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a donar resposta a la pregunta formulada, té la paraula l'honorable conseller d'hisenda.

Quan vullga, senyoria.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

Gràcies, presidenta.

Muchas gracias, señoría.

Es un tema que a los dos nos interesa y que hemos debatido en muchas ocasiones.

Yo creo que lo de ingresos extra también responde a una cosa que se llama gastos extra.
O sea, que lo que hace la administración, lo que hace la Generalitat es, con lo que recauda, lo devuelve a los ciudadanos, no se lo queda en una caja, lo devuelve a los ciudadanos en forma de prestación de servicios, en educación en Xarxa Llibres, con asistencia sanitaria, con las políticas sociales… Así es cómo devuelve ese dinero extra, esa recaudación extra a que usted hacía referencia, a los ciudadanos y eso hay que tenerlo claro.
Es verdad que existe una relación de causalidad entre la inflación y el aumento de la recaudación, pero lo ha explicado usted perfectamente y es así, ¿no?
Pero, por eso, ese es el motivo de que hoy se ha convalidado esta reforma fiscal, para intentar mitigar un poco esos efectos negativos que tiene el crecimiento de la inflación sobre los impuestos que pagan los valencianos y las valencianas.

Pero tenemos que ser conscientes de una cosa: con carácter general, la inflación no es el principal motivo del aumento de la recaudación, esa es una realidad que usted también conoce, sino que, por ejemplo, en la agencia estatal de la administración tributaria estimaba que solo un 25 % del aumento de la recaudación se debe a la subida de precios.
Y, aunque la inflación se mantiene elevada y estamos un poco más bajo que la zona euro, pero, aun así, es muy elevada, yo creo que es fruto también ese incremento de la recaudación del dinamismo económico que se mantiene y eso es un elemento positivo, a pesar de la incertidumbre.

La AIReF lo decía el otro día, la comunitat creció un 4,6 en el tercer trimestre de este año, la cuarta comunidad autónoma que más crece, por encima de la media; en cómputo anual, un 7,2 %.
También la EPA, con cifras récord de empleo y somos la segunda comunidad que más trabajo hemos creado en el último año.
Así como la compra de vivienda mantiene también un récord, con un crecimiento importante en el segundo trimestre.

Es verdad que la situación de incertidumbre que tenemos altera en alguna medida las expectativas, pero tenemos que ser conscientes de dos cosas.
Una, sí que tiene usted razón en que el crecimiento de los precios altera la realidad de la tarifa, en este caso, el IRPF.
Y también que en este decreto que se ha convalidado hoy va a permitir rebajar, dar un alivio en la parte fiscal que corresponde a la Generalitat Valenciana, a más de 2,7 millones de valencianos y valencianas.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a continuar amb la formulació de la pregunta, té la paraula el senyor Woodward.

Quan vullga.

El senyor Woodward Poch:

Usted me ha dicho que el 25 % de ese exceso de recaudación sí que sería el tema de la inflación, estaríamos hablando de 500 millones.
Y le vuelvo a recordar que usted devuelve solo 149…, usted, el gobierno, el Consell solo devuelve 149 millones a los valencianos.

El nivel de inflación a fecha de publicación de sus presupuestos, lo hablábamos el martes, es de 5,8 % en los primeros nueve meses del 2022.
El Euribor cerró en octubre en el 2,62 % con un encarecimiento de hipotecas, que la media para una hipoteca de 175.
000 euros estará en un aumento de 2.
500 euros en intereses de más que deben pagar las familias valencianas.

Hoy, el Banco Central Europeo ha advertido que la inflación va a seguir subiendo en el 2023, y yo creo que sigue siendo necesario que hagamos un esfuerzo en lo que realmente es necesario: en la deflactación de esa tarifa del IRPF, en las bases que ustedes mismos han modificado.
Yo le pregunto si no lo contemplan en este 2023, hacer esa deflactación; aún tenemos tiempo en las enmiendas.

Y yo le voy a poner un ejemplo con la subida que han hecho o el sistema -¿me deja veinte segundos, presidenta?
-… Una renta de 30.
000 euros con la subida que se va a efectuar en el 2023 tiene un efecto cero, se va a quedar igual, no va a pagar más impuestos que si no se hubiera hecho esa subida de impuestos.
Pero una renta de 63.
000 mil euros que le aumentemos el 4 % va a seguir cobrando, va a cobrar 66.
000 euros.
Con la subida de impuestos que ustedes han planificado para el 2023, ya no la del decreto, pues le van a dar a su bolsillo 135 euros, va a tener 135 euros.
Y yo me pregunto, después de lo que hemos debatido esta mañana, ¿realmente son ustedes los que vienen a ayudar a los salarios o a los valencianos con rentas bajas y medias o a los de rentas altas?

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a continuar donant resposta a la pregunta formulada, té la paraula l'honorable conseller d'hisenda.

Quan vullga, senyoria.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

Gràcies, presidenta.

Señoría, yo creo que la reforma fiscal que hemos planteado tiene dos patas.
Una, que es la retroactiva para este año, como sabe, que será la declaración de la renta del año que viene, que ahí hemos topado hasta los 60.
000 euros, en esa rebaja que se concentra, sobre todo, en las rentas inferiores a 30.
000 euros.

Y para el año que viene hemos hecho otra cosa diferente, que es una nueva tarifa donde se piden…, en los tramos últimos del IRPF hay una subida objetiva a esas rentas más altas, que se combina también con dos medidas adicionales: la primera, como sabe, es subir el impuesto de patrimonio un 0,25 en los tramos superiores a más de un millón de euros; y luego, en el impuesto de transmisiones patrimoniales onerosas, crear una tarifa del 11 % cuando la vivienda que se adquiere es superior al millón de euros.

Yo creo que es una reforma ponderada, es una reforma que cumple los estándares que nos han marcado las instituciones comunitarias, de reformas selectivas y rebajas selectivas de impuestos.
No es una rebaja masiva.
Yo creo que atiende a los criterios que emanan de la Constitución y también del sentido común, si me permite, de pedir más a quien puede hacer más esfuerzos en un momento de gran dificultad.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Continuem amb la pregunta 1.
749, que formula el diputat Miguel Pascual, del Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana, al Consell sobre el contracte programa entre la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació y el Consell.
La resposta serà substanciada pel conseller d'hisenda.

Quan vullga, senyoria.

El senyor Pascual Pérez:

Sí, muchas gracias, señora presidenta.

Señor conseller, buenos días.

La verdad es que me alegra que hoy nos escuchen también mucha gente que está estudiando Derecho, porque, con esta pregunta oral, lo que pretendemos desde mi grupo parlamentario, lo que pretendemos desde el Grupo Parlamentario Vox, es denunciar desde esta tribuna el incumplimiento reiterado de la ley por parte del gobierno de Ximo Puig.
Y por mucho que los medios de comunicación privados o subvencionados lo oculten, o simplemente lo traten como un olvido, la verdad es que lo están haciendo de forma intencionada y de forma premeditada.

La ilegalidad que el Partido Socialista está cometiendo desde hace más de un año es saltarse la Ley 6/2016, del 15 de julio, del servicio público de radiotelevisión, que es la ley que ustedes aprobaron para darle forma a la televisión del régimen.
Su televisión pública, porque no es la de los ciudadanos, aunque sean ellos los que la tengan que pagar.

Concretamente, ustedes no están cumpliendo el artículo 44 de dicha ley, como tampoco se está cumpliendo el artículo 25.
3 del mandato marco que aprobó esta misma cámara el 9 de febrero de 2017 y que sigue vigente.
Porque ustedes deberían haber firmado y publicado el contrato programa entre ustedes, entre el Consell y el consejo rector, donde se controlasen las funciones de la televisión pública, antes -y deberían haberlo hecho- del 1 de junio del 2021.
Hoy es fecha 10 de noviembre del 2022, un año, cinco meses y nueve días incumpliendo la ley.

Porque también queremos conocer, a través del contrato programa, cuestiones que deberían estar recogidas en él y que no se están siguiendo, como los indicadores de gestión y eficiencia económica, indicadores de garantía de calidad y el informe de pluralidad política y social del ente, que incluso sus socios les están pidiendo.
Pero, sobre todo, los efectos que se derivan del incumplimiento de estos compromisos recogidos en el contrato programa, así como la ejecución del mismo.

Porque, ahora, la televisión que ustedes crearon para que les sirviese a ustedes está sin este control legal.
Una televisión pública que permiten que carezca de control legal, pero que ustedes sí que obligan a los ciudadanos a pagársela por más de setenta millones de euros cada año.

Así que, señor conseller, la pregunta es clara: ¿dónde está el contrato programa que deberían haber firmado y publicado antes del 1 de junio del 2021?
Mójese, y no mienta.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a donar resposta a la pregunta formulada, li donarem la paraula al conseller d'hisenda quan el senyor Pascual arribe a l'escó.

Quan vullga, senyoria.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

Moltes gràcies, presidenta.

Moltes gràcies, senyoria.

Quan parlava vosté de la «televisión del régimen», ¿se refería al régimen democrático?
¿O ha tenido un flashback y ha pensado en otro régimen?

En tot cas, responent a la vostra pregunta, el Consell rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació ja ha formulat la seua proposta; la direcció general del sector públic ja ha emés l'informe; i ara, durant este semestre, també tenim l'informe de l'Advocacia de la Generalitat.
Està ultimant-se en estos moments l'informe de la Direcció General de Pressupostos, que, com sap, es veu afectat pel projecte de llei en tramitació, que arreplega una quantia de 71 milions d'euros per a la televisió pública de tots els valencians i valencianes.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a continuar amb la formulació de la pregunta, té la paraula el senyor Pascual.

Quan vullga, senyoria.

El senyor Pascual Pérez:

Sí, muchas gracias, señora presidenta.

Señor conseller, vamos a ver… Es que ustedes, la verdad, no sé si es que tienen la cara de hormigón armado, pero, desde luego, la desfachatez es inmensa, la falta de rigor es aberrante y el desprecio más que absoluto a los ciudadanos y a las instituciones que representan.

El Consejo rector de la corporación hace meses, por no decir años, que trasladó el contrato programa al Consell.
El pasado mes de febrero, en febrero de este año, este mismo diputado que hoy le habla ya le preguntó a su antecesor en el cargo, el señor Soler, qué pasaba con el contrato programa.
Y su respuesta fue que se iba a firmar «en breve».
En breve, señor conseller; estamos a noviembre, curioso concepto de la brevedad que tiene el Consell.

Pero es que no solamente eso, para colmo, el director general de Comunicación y Relaciones Informativas de la Generalitat, nombrado por el señor Ximo Puig, el señor Pere Rostoll, vino a la comisión de radiotelevisión, precisamente por solicitud propia de él mismo, en junio de este año, para decirnos que el contrato programa estaba ya.
Yo, de verdad, no sé si es que vino a la comisión a chulearse de nosotros o a tratarnos de imbéciles, pero la verdad es que, a fecha de hoy, no hay suscrito ningún contrato programa entre el Consell y el consejo rector.
Porque saben perfectamente ustedes que cuando el tripartito…, y yo creo que no lo van ustedes a hacer, porque saben perfectamente que, cuando el tripartito se ha puesto objetivos, los han incumplido siempre.

Por eso tienen ustedes el contrato programa en un cajón, para que los ciudadanos no puedan saber sus incumplimientos y los abusos que están ustedes efectuando en la televisión pública, y que pagamos todos los ciudadanos.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a continuar donant resposta a la pregunta formulada, té la resposta l'honorable conseller d'hisenda.

Quan vullga, senyoria.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

Gràcies, presidenta.

Gràcies, senyoria.

Curiós, el que resulta curiós de veres, és que un partit que vol tancar una televisió li preocupe el contracte programa.
Que un partit… (Veus) Que un partit que està en contra de les autonomies…

La senyora vicepresidenta primera:

Senyories.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

…estiga en les Corts Valencianes, això sí que resulta curiós.
Perquè la gent que ens està escoltant, que vosté feia referència, no pot entendre és la seua preocupació pel contracte programa, quan el que volen és tancar la televisió.

Jo crec que han de ser vostés més clars, per deixar…, com va ser l'altre dia la seua síndica, que el primer que…

La senyora vicepresidenta primera:

Senyories.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

…faria Vox seria «cerrar A Punto».
I això ja ha passat ací, en la Comunitat Valenciana ja ha passat: un govern de dretes va tancar la televisió autonòmica, i va ser este govern el que la va tornar a obrir.

I confonen tindre una televisió pública amb ser sectaris.
Jo crec que una televisió pública independent, crec que una televisió pública arrelada en el seu territori i, en este cas també, promocionant la llengua dels valencians i les valencianes, doncs no ha de ser sectària per definició, i no ho és.
I no ho és, a la millor és una altra cosa que els agradaria.
I també ho diu la Unió Europea, l'índex de qualitat democràtica, que els mitjans de comunicació públics tenen un paper fonamental en els sistemes democràtics.

I això és el que anem a fer, preservar i complir eixos valors democràtics.
Perquè, en una mà, li preocupa el contracte programa i, en l'altra, vol tancar la televisió, perquè al final el contracte és un instrument més de funcionament que, ja li deia…

La senyora vicepresidenta primera:

Senyories, pregue silenci.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

…Ja li deia abans en la situació en què els deixe.

Però, anem a veure, mire si és plural la televisió pública dels valencians i valencianes que retransmet i difon les seues propostes de tancar-se ella mateixa.
Com no pot ser d'altra forma, la televisió pública està exclusivament al servei dels valencians i les valencianes, i actua amb professionalitat i amb neutralitat.

Tant la Llei 6/2016, del mandat marc de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació, determina unes línies clares, que són: qualitat informativa, pluralisme, igualtat entre homes i dones, promoció de la llengua i la cultura valencianes.
És a dir, la promoció i la difusió de la nostra cultura i els valors democràtics i constitucionals, altra cosa és que no li agraden a vosté els valors democràtics i constitucionals.
I ho fan en plena llibertat i tenint en compte, per descomptat, el mandat d'estes cambres transmés al costat de la llei que ho va regular.

Per tant, la televisió pública de tots els valencians i valencianes està funcionant d'acord amb els criteris que marca la llei i que complixen els seus professionals, i va a continuar fent-ho amb el suport econòmic per tindre una televisió pública que promocione la cultura valenciana, que promocione la llengua valenciana i els valors democràtics, que li convide que s'unisca a ells.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Passem a la pregunta 1.
479, que formula la diputada Beatriz Gascó, del Grup Parlamentari Popular, a la consellera d'Educació, Cultura i Esport sobre els efectes pedagògics de la pandèmia de covid-19 sobre l'alumnat.

Quan vullga, senyoria.

La senyora Gascó Enríquez:

Gracias, presidenta.

Buenas tardes, consellera.

A usted la he escuchado en más de una ocasión hablar de los efectos ecológicos que la pandemia ha tenido entre el alumnado.
De hecho, por supuesto con la conveniente propaganda, ha anunciado un plan para ayudar a los jóvenes a superar estas dificultades.

Ya hablaremos otro día de la eficacia de ese plan, de si realmente están desarrollando esa estrategia de salud mental y si es lo que necesitan los niños y los adolescentes para solucionar sus problemas psicológicos, pero hoy no quiero hablar de eso.
Hoy quiero hablar de los problemas pedagógicos que ha ocasionado la pandemia, que son muchísimos, y la verdad es que nunca le escucho hablar de ellos.

Yo lo que sí que espero de usted hoy es que no me salga hablando de los programas que existen desde tiempos inmemoriales, como el PROA, programas de refuerzo o, por ejemplo, el programa de diversificación, que existe desde el año 2001.
Porque además le diré que estos programas ayudan a un porcentaje muy pequeño de estudiantes; estos programas ayudan, en el año que ha habido el mayor presupuesto, a unos 75.
000 estudiantes, repito, el año con mayor presupuesto.
Teniendo en cuenta que el sistema tiene 803.
860 alumnos, lo que no puede ser es dejar fuera a 728.
860, que todos estos chavales se queden sin atender.

Mire, durante el confinamiento y las diferentes olas se han perdido muchísimas horas de clase.
Lo que no puede ser es atender solamente al 9 %.
Y, ante toda esta pérdida de horas, chavales de educación infantil, chavales de educación especial que no podían seguir las clases online, ¿qué han hecho con todos ellos?
¿Cómo han ayudado a todo el alumnado, consellera?
¿Qué han hecho para medir los efectos pedagógicos de la pandemia?
¿Se les ha ocurrido algo más que el aprobado general o bajar el nivel?
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a donar resposta a la pregunta formulada, té la paraula l'honorable consellera.

Quan vullga, senyoria.

La senyora consellera d'Educació, Cultura i Esport:

Moltes gràcies per la seua… (Veus) Ah, és que em pensava que no volia escoltar-me.

Moltes gràcies per la seua pregunta, senyora Gascó.

Crec sincerament que este és un assumpte necessari per a tractar en estes Corts, i, per tant, torne a dir, li agraïsc la pregunta.

Em pregunta vosté sobre els efectes pedagògics de la pandèmia i sobre què farem des del Consell per a contrarestar-los.
Bé, afortunadament, açò no va només sobre què farem, sinó -i també- sobre què s'ha fet des del minut zero de la pandèmia, què s'està fent ara i què continuarem fent.

Sap vosté que des d'esta conselleria es va detectar des del primer moment eixa importància i gravetat que podria tindre per a l'educació esta pandèmia, sobretot, i com bé ha dit vosté, per no generar una escletxa educativa i social major de la ja existent.
I sap vosté també que des del minut zero es van posar en marxa injeccions d'inversió com cap altra comunitat autònoma ho ha fet: digital, de personal docent, d'orientació, d'inclusió, de gratuïtat, d'acompanyament emocional, a què vosté es referia, d'innovació pedagògica… Tota una bateria de mesures que, si considera, li detallaré en la següent intervenció.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a continuar amb la formulació de la pregunta, té la paraula la senyora Gascó.

Quan vullga, senyoria.

La senyora Gascó Enríquez:

Señora Tamarit, lo que ustedes decidieron desde el ministerio y desde la conselleria fue dejar de exigirle al alumno.
Y, además, desde la premisa «ya lo recuperarán».
Lo que no sé es ese «ya recuperarán» a qué espacio temporal se referían, si en el 2001, el curso pasado, este curso, nunca… Y eso me preocupa muchísimo, porque ustedes condenaron a esos jóvenes a…, unos conocimientos que les pertenecían, se los han arrebatado.

Lo que está claro, consellera, es que en ningún momento han querido ayudar a nuestros estudiantes.
Ustedes pensaron: «¡Madre mía los índices de fracaso escolar!
No hay problema, bajamos el nivel y au» -que eso les suena, seguro-.
Porque, que un joven aprenda más o menos, a ustedes les ha importado un pimiento.

Y discúlpeme que le hable así, pero los niños de infantil, por ejemplo, tuvieron un problema de estimulación del lenguaje tremendo, que arrastraron hasta primaria, debido al confinamiento y al uso de las mascarillas.
Problemas de falta de vocabulario, problemas de dificultades articulatorias que se…, y no se ha dotado de más especialistas de audición y lenguaje, porque ustedes les dijeron a los tutores que era un problema generalizado.
Claro que era un problema generalizado.
O los niños con necesidades educativas especiales, que se han puesto al límite debido a los confinamientos, porque no podían seguir las clases online.
Y ustedes tampoco han hecho absolutamente nada, y les afectaba a todos ellos.

Ustedes, no me cansaré de repetirlo, solo se han preocupado por salvaguardar su imagen, pero, además, aprovechando esta situación dramática para aprobar una ley sumamente ideológica.
Han bajado los niveles, han bajado tanto el listón que ha tocado el suelo, consellera.
Han incumplido las programaciones, han devaluado el valor del aprobado, porque ahora la promoción está supeditada a otras cosas, (aplaudiments) pero, desde luego, no está supeditada al número de aprobados.

No hay ningún incentivo al esfuerzo, no se premia al que trabaja, al buen estudiante, al que se deja la piel día a día en las aulas.
Y con la excusa de la pandemia, encima, para que todos sean iguales y nadie se frustre, se han cargado la autoridad y el mérito, y con ello se han cargado el sistema educativo, porque los títulos son papel mojado.

Y termino, presidenta.
El covid ha hecho mucho daño, daño del que seguramente no nos podremos recuperar, pero que la educación haya estado tantos años en manos de este tripartito nacionalista también nos va a costar demasiados años superarlo, consellera.
Demasiados años.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a continuar donant resposta a la pregunta formulada, té la paraula l'honorable consellera d'educació.

Quan vullga, senyoria.

La senyora consellera d'Educació, Cultura i Esport:

Moltes gràcies, senyora presidenta.

Mire, en 2001 li puc assegurar que no preteníem recuperar res.

Després, vosté s'atreveix a dir que nosaltres condemnarem l'alumnat.
Com tot el món sap, va ser Marzà qui s'inventà una fórmula perquè la covid infestara tot el món.
Va ser ell el responsable.

Diu vosté que només ens preocupàrem de la imatge.
De veres?

Diu que ens hem encerregat de devaluar…, i tergiversa vosté, amb el tema dels aprovats, que com vosté sap no és només de la pandèmia, sinó que té a vore ara també.

Jo, sincerament, trobe que açò és una qüestió massa seriosa perquè estem ací tirant-nos els trastos al cap.
Especialment, és seriosa tenint en compte el que ha fet el seu partit allà on governen, que no han sigut cap referent en cap mesura per a la resta de l'estat.
Ací es va fer la major compra de tauletes i portàtils de l'estat.
Habilitàrem, des del minut zero, un sistema de vals beca menjadors per als supermercats Consum -ni pizzes ni Coca-cola-, arribant a més alumnat ací que en totes les altres comunitats autònomes juntes.
(Aplaudiments) Habilitàrem sistemes de connexió entre l'alumnat i el professorat a través del pla MULAN, i contractàrem més personal extraordinari que cap altra comunitat autònoma.

Per cert, en alguns llocs on governen vostés, com en Madrid, acomiadaren tot este reforç ja en Nadal de 2020, eren les estrenes que donaven vostés.
Ací, acabàrem el curs i, el següent, la plantilla del professorat encara va augmentar més.
Hui, tenim 7.
200 més en plantilla.
Augmentàrem un 70 % del personal orientador per a donar resposta al que comentàvem, també els auxiliars de conversa.
I encomanàrem un estudi a la Universitat de València, amb la supervisió d'UNICEF, que acabarà el proper any i ens donarà més informació de com ha eixit l'alumnat en esta època tan traumàtica per a tots.

I anava a enllaçar amb el que estàvem fent -si em deixa presidenta, són trenta segons-… (Veus) Sí?
(Veus)

La senyora vicepresidenta primera:

Senyories…

La senyora consellera d'Educació, Cultura i Esport:

Doncs ja està, queda retratat que el que a vostés els interessa és eixa imatge que tenen només ganes de desfer i no de construir res.

Moltes gràcies, presidenta.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Recorde que siguen respectuosos en els usos de la paraula.
És complicat quan s'està en la trona i les constants interrupcions que es fan per part d'alguns grups, (veus) que dificulten els debats… Senyories.
Senyories, sempre que hi ha soroll, ho diem.

Continuem amb la sessió de control… (Veus) Continuem amb la sessió de control.
Pregunta 1.
345, que formula la diputada Nathalie Torres, del Grup Parlamentari Compromís, a la consellera d'Educació, Cultura i Esport sobre l'educació zero a tres anys.

Quan vullga, senyoria.

La senyora Torres Garcia:

Gràcies, presidenta.

Consellera, hui li vullc preguntar per les polítiques educatives en la etapa de zero-tres anys.

Primer voldria fer una miqueta de memòria, perquè de vegades pareix que les polítiques educatives de caràcter social caiguen del cel, i del cel només pot caure pluja, pedres o un meteorit.
Les polítiques socials, com sabem tots molt bé, requerixen un veritable compromís polític amb la societat, tant si governes, com, sobretot…, tant si no governes, millor dit, com, sobretot, si governes i tens l'oportunitat de gestionar i aplicar polítiques que has reclamat en altres moments quan no governaves.

L'educació zero-tres anys és un exemple perfecte del que acabe de dir.
Quan Compromís no governava, va posar en marxa una recollida de signatures per a impulsar una iniciativa legislativa popular sobre la educació zero-tres anys.
64.
000 signatures arreplegàrem, i què va passar?
Doncs que el partit que estava en aquell moment en el govern ens va posar de volta i mitja i ens va acusar de somniadors i fantasiosos.
Doncs eixa fantasia la vam traslladar al programa electoral de 2015, i eixe somni és hui una realitat.

Ja la vaig felicitar perquè els seus són uns pressupostos que igualen oportunitats, perquè cobrixen les necessitats diàries dels xiquets i de les xiquetes i garantixen el benestar de les famílies.
I l'aposta de l'educació zero-tres anys, amb l'increment de 14 milions d'euros i un total de 82 milions d'euros, és el millor exemple d'eixa política en pro de la justícia social.

L'augment de l'escolarització del tram zero-tres anys, que un dia va ser, segons alguns, un somni, hui és un fet.
En l'ultima dècada, la natalitat ha baixat, però nosaltres hem augmentat l'escolarització en eixes edats, fent possible l'educació gratuïta entre els dos-tres anys.
Hem passat d'escolaritzar el 40 % de la població de dos anys a escolaritzar el 80 % de xiquetes i xiquets de dos anys.
I això ha sigut possible per la implantació d'una educació gratuïta, sense cost per a les famílies, que ara poden escolaritzar els seus fills i filles.
Perquè abans, en moltes famílies, no s'ho podien permetre, i ara poden conciliar la vida familiar i la laboral i, fins i tot, moltes persones poden tornar a treballar.

La totalitat de l'alumnat de dos anys en escoletes públiques o privades compta amb una plaça gratuïta.
La gratuïtat de dos anys ha passat del zero al cent per cent, que és una fita de la qual crec que ens hauríem d'alegrar totes i tots.
I això són polítiques educatives que propicien la cohesió social.

En el debat de política general de setembre, estes Corts aprovaren una proposta de resolució mitjançant la qual instàvem la Generalitat a fiançar també la gratuïtat de l'escolarització infantil u-dos anys.
Divendres passat, vosté va anunciar que augmentava el pressupost del bo infantil per a avançar en esta línia.
I m'agradaria demanar-li, consellera, que ens explicara en què es traduirà, efectivament, este augment del pressupost.

Gràcies, consellera, per endavant.

Gràcies, presidenta.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a donar resposta a la pregunta formulada, té la paraula l'honorable consellera d'educació.

Quan vullga, senyoria.

La senyora consellera d'Educació, Cultura i Esport:

Moltes gràcies per la seua pregunta, senyoria.

Efectivament, i ho ha exposat vosté molt bé, l'educació infantil de primer cicle representa un dels grans reptes per a l'administració i un dels grans beneficis per a la societat, per diverses raons: per raons pedagògiques, per raons d'inclusió social i, òbviament, per qüestions referides a la conciliació familiar i a la reducció de l'escletxa de gènere.
I, fins i tot, i també, per raons d'eficiència en la gestió pública.

Per raons pedagògiques perquè, com apunten diverses entitats, com UNICEF o Save the Children, l'educació primerenca és una de les millors vacunes contra l'abandonament escolar, i és que resulta una mesura efectiva en l'obtenció de coneixements i destreses per a prosperar en l'escola i per a la millora del rendiment escolar.

Com deia, per raons d'inclusió social perquè, tal com afirmen estes entitats, però també un fum d'estudis acadèmics, ajuda a la reducció de les escletxes en les etapes obligatòries per motius de classe social, origen ètnic, discapacitat, gènere o lloc de residència, estimulant el contacte entre l'alumnat i les famílies, en l'escola i, també, fora de l'escola.

Parlava d'escletxes, i no només es reduïxen entre l'alumnat, sinó que també les de gènere, especialment, entre les dones treballadores: les mares, històricament encarregades de la criança.

Totes estes polítiques suposen un gran estalvi en termes econòmics a llarg termini i una gran inversió en benestar, promoció i cohesió social.

Quan arribàrem al govern en 2015, estàvem a la cua de l'estat en inversió en esta etapa; les places gratuïtes eren pràcticament inexistents.
Hui, com vosté ha dit, les places públiques són ja més de vint mil, i cada any obrim noves escoletes de la Generalitat.

El bo infantil a què s'ha referit no arribava als trenta milions de pressupost, i ara en tenim 82, que en són 14 més que el curs anterior i que ens permetran afermar el dos-tres i continuar avançant entre l'u-dos.
Hem augmentat tots els trams d'ajuda del bo infantil.
Este ha passat de l'ajuda estàndard, de la qual ja m'han sentit parlar, dels 60 euros independentment de la butxaca de la família, a l'ajuda que posem en marxa el curs vinent, que passa dels 70 als 100 euros i de 220 a 240 euros per alumne i any.
Això pot suposar un estalvi que va dels 200 als 300 per alumne i curs.

A més, hem passat de la pràctica inexistència de la gratuïtat en els dos a la gratuïtat en esta etapa, una millora que s'ha reflectit en un augment més que considerable en l'escolarització a esta etapa.
De fet, si comparem l'últim curs, ja no este, en què és universal els dos anys, em referisc a l'anterior, que és del que tenim dades objectives, amb el curs 2014-2015, som la comunitat autònoma que més ha crescut en percentatge d'alumnat escolaritzat als dos anys: 18,8 punts de diferència, no segons la conselleria, sinó segons l'Institut Nacional d'Estadística.
En gener tindrem ja les xifres d'este curs, en què, per primera vegada, s'estén la universalitat de l'educació als dos anys, amb una previsió de matrícula que es pot situar, com bé deia, per damunt del 80 %.

En definitiva, senyoria, l'educació zero-tres s'ha convertit en tot un símbol del Botànic i d'esta conselleria.

I acabe.
Senyoria, seguim somiant perquè, sense somiar, no s'arriba a cap lloc.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Pregunta 1.
743, que formula la diputada Rosa Menor, pel Grup Parlamentari Ciudadanos, a la consellera d'Educació, Cultura i Esport sobre el conservatori de música d'Alacant.

Quan vullga, senyoria.

La senyora Menor Lucas:

Gracias, presidenta.

Buenos días, consellera.

Hace unas semanas, mi compañero Fernando Llopis y yo misma visitamos los centros del Monte Tossal, que acogen el alumnado de grado elemental profesional y superior de Danza y el alumnado de grado profesional y superior de Música.
Desconozco si usted se ha pasado recientemente por allí; por eso, le he traído unas fotografías que creo que reflejan las condiciones en que estos estudiantes están dando sus clases a diario.
Y le muestro: techos que se hunden, que se hunden, apuntalados en los bajos del edificio.
Baldosas rotas, baldosas rotas en vestuarios y en taquillas, que utilizan todos los alumnos del conservatorio diariamente.
Y este es el suelo donde bailan los profesionales de la danza en Alicante, un suelo roto, unido por cinta adhesiva.

Estas son sus instalaciones, consellera, y las fotos son hechas de hace un par de semanas.
Ese es el estado del conservatorio de Alicante, y créame que se lo digo con pena.
Estas son las infraestructuras de esta conselleria, que consideran aptas para el estudio de la danza y de la música en nuestra provincia.
Ese es el valor que este Consell le otorga al arte.

Sé que ahora nos dirá que hay un proyecto en fase de reformulación para un nuevo conservatorio de música en Alicante.
Me gustaría saber dónde tienen previsto construir este centro, consellera.
Mientras tanto, la realidad es que cientos de estudiantes siguen formándose en estas condiciones a la espera de que esta conselleria apueste de verdad por mejorar las instalaciones y acabar con esta vergüenza.

Por todo ello, hoy, aquí, le pregunto: señora consellera, ¿considera usted que el alumnado del conservatorio de música y danza de Alicante estudia en unas instalaciones dignas y seguras?

Gracias, presidenta.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a donar resposta a la pregunta formulada, té la paraula l'honorable consellera d'educació.

Quan vullga, senyoria.

La senyora consellera d'Educació, Cultura i Esport:

Gràcies, presidenta.

Gràcies per la seua pregunta, senyoria.

Efectivament, i com vosté ha dit, esta conselleria té ja un projecte redactat per a invertir més de deu milions d'euros en el nou conservatori a la ciutat d'Alacant.
Només ens falta un detallet xicotet, que és que l'Ajuntament d'Alacant desbloquege el projecte elaborat per la conselleria…, que, per cert, compta amb el vistiplau de l'AMPA, que lamenta, i cite paraules textuals de la seua presidenta: «Ahora que parece que el proyecto está encauzado y que podemos avanzar para disponer de un conservatorio con las condiciones requeridas, en lugar de las deficiencias que arrastramos ahora, se están poniendo reparos por parte del ayuntamiento».

Senyoria, pregunta vosté si les condicions actuals són les idònies per al conservatori José Tomás d'Alacant.
No me n'aniré per peteneres: no, no són les idònies.
És un centre que porta dècades de promeses incomplides.

Una inversió, com li deia, de més de deu milions d'euros que la conselleria estem preparades per a fer.
De fet, pot consultar l'avantprojecte de pressupost i està contemplat, que podria començar ben prompte, però que, com bé indica l'AMPA, està bloquejada per part de l'ajuntament.

La meua pregunta és: creu Ciudadanos que l'alumnat del conservatori José Tomás d'Alacant està en les millors condicions?
Sé segur que vosté no, però, si Ciudadanos en conjunt creu que no, la pregunta seria: per què Adrián Santos, regidor d'urbanisme d'Alacant, de Ciudadanos, té bloquejat el projecte?
Creu Ciudadanos que l'AMPA té raó en les seues exigències a l'ajuntament?
Si la resposta és que sí, per què la senyora Julia Llopis, regidora d'educació d'Alacant, de Ciudadanos, no ajuda i apreta perquè isca este projecte?

Senyoria, el bloqueig al conservatori d'Alacant té un culpable, i la seua bandera és taronja i porta una ce al mig.
Però eixa ce no és la d'esta grup ni el de Compromís, sinó el taronja del seu grup: la ce de Ciudadanos i la complicitat del senyor Barcala, que permet i aplaudix el bloqueig, no només al conservatori d'Alacant, sinó a totes i a cadascuna de les inversions d'educació en Alacant.
Pregunten a les AMPA de la ciutat.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a continuar amb la formulació de la pregunta, té la paraula la senyora Menor.

Quan vullga, senyoria.

La senyora Menor Lucas:

Gracias, presidenta.

Gracias por su respuesta, consellera.

Evidentemente, no son unas instalaciones ni dignas ni seguras para el alumnado del conservatorio de música y de danza de Alicante.
Un edificio con techos apuntalados no puede ser un lugar seguro para estudiar.

Y usted no me ha contestado a mi pregunta: ¿dónde va a hacer ese conservatorio?
Usted no quiere decirnos aquí que tienen previsto hacerlo en el Monte Tossal, una zona verde, (aplaudiments) protegida y de difícil acceso.
Todo ello mientras el Ayuntamiento de Alicante les ha propuesto otras ubicaciones, mucho más apropiadas.

Y le hablo del conservatorio de Alicante del mismo modo que le podría hablar de otros conservatorios superiores de danza de Valencia, que también necesitan unas mejoras urgentes, o de Castellón, que lleva años esperando la Ciudad de la Música.
Y todo esto no lo digo yo, esto nos lo han hecho llegar su alumnado: «El conservatorio de València tiene condiciones deplorables y anticuadas.
Aulas prefabricadas, no hay buena conexión de wifi, las cornisas se desprenden, y no son hábiles las aulas para realizar el trabajo ni de la danza ni de la música».
Sí, esto es lo que nos dicen los alumnos, consellera.
No sé si en este caso usted ha hablado con ellos, pero, si no lo ha hecho, le invito a que lo haga y que también visite las instalaciones.

Si queremos fomentar la Comunidad Valenciana como un territorio de músicos y bailarines, como un territorio con un potencial artístico y cultural inigualable, desde las administraciones públicas tenemos que apostar e invertir en la formación y las instalaciones, conservatorios, auditorios, pero también ampliar la oferta cultural.

Le animo a que de una vez por todas aborde esta problemática y no mire hacia otro lado.
El alumnado de los conservatorios de música y danza, igual que el resto, también tiene derecho a estudiar en unas condiciones dignas y adecuadas.
Y yo confío…

La senyora vicepresidenta primera:

Vaja finalitzant, senyoria.

La senyora Menor Lucas:

…que así sea.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies.

La senyora Menor Lucas:

Gracias.

La senyora vicepresidenta primera:

Per a continuar donant resposta a la pregunta, té la paraula l'honorable consellera.

Quan vullga, senyoria.

La senyora consellera d'Educació, Cultura i Esport:

Gràcies, presidenta.

Senyoria, coincidisc amb vosté al cent per cent en l'última part de la seua intervenció, com no podia ser d'una altra manera i ho sap.

Em preguntava on s'ubica i vaig a explicar-li quin és el projecte, no només on s'ubica, sinó on està.

Està projectat un centre que s'integra per dos edificis longitudinals, octogonals, al pendent del vessant de la muntanya i separats per un gran pati central obert lateralment i un ampli vestíbul exterior per al saló d'actes i la cafeteria.
Els edificis estaran interconnectats per un pont transversal que articularà eixe nou conservatori.
El més gran, de ¡planta baixa!
i dos altures, s'adaptarà al desnivell del Tossal; mentre que l'altre bloc més baixet, per a no tapar les vistes de la ciutat, tindrà una volumetria més complexa i estructurada en diversos segments en angle, no solament per adaptar-se i respectar l'entorn, sinó també per a millorar l'acústica en les sales d'assajos i l'auditori.
Comptaran amb una parcel·la de més de nou mil metres quadrats, amb una superfície construïda útil de vora cinc mil metres quadrats, dos mil metres quadrats de zones enjardinades i uns quatre mil quatre-cents per a patis, zones d'aparcament, camins rodats i de vianants.
Una inversió, repetisc, de més de deu mil milions d'euros.

Sap com va a definir el seu regidor esta inversió?
Més o menys igual que el diputat abans, com un «mamotreto que recuerda al Palacio de Congresos de Benacantil», «mamotreto».

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Vaja finalitzant, senyoria.

La senyora consellera d'Educació, Cultura i Esport:

Així qualifica Ciudadanos les inversions de la Generalitat.

Quinze AMPA es manifestaren al setembre davant de l'ajuntament demanant que es deixara de bloquejar Edificant.
Tenen també bloquejades les inversions del pla Convivint de polítiques inclusives…

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Senyoria.

La senyora consellera d'Educació, Cultura i Esport:

No toquen d'oïdes, visiten Alacant, és preciosa, els la recomane.
Jo vaig (inintel·ligible) … (Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Pregunta 1.
689 que formula el diputat Miguel Barrachina, del Grup Parlamentari Popular, al Consell sobre els transvasaments d'aigua.
Serà substanciada per la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.

Quan vullga, senyoria.

El senyor Barrachina Ros:

Muchas gracias, señora presidenta.

Y, señora Navarro, como es la primera vez que comparece, que interviene con mi grupo, le deseo felices resultados y le digo que no habrá ningún grupo más feliz en esta cámara que el Popular si a su salida no sucede lo que le ocurrió a su compañera, récord europeo de abandono de tierras productivas en la Comunidad Valenciana, récord nacional de envejecimiento de nuestros agricultores, las plagas campando a sus anchas, y, además, una salida que, según su propio subsecretario de agricultura, de Compromís, fue una purga deplorable, hecha con métodos deleznables.
Por tanto, el Partido Popular le desea que usted termine de la mejor manera.

Y la primera piedra para que ese camino, ese sendero, no se vuelva a repetir, es el agua, sin agua no hay agricultura.
Este mes pretende el gobierno socialista, que ustedes respaldan, perpetrar contra Alicante, que ha sido la cincuenta y dos, de cincuenta y dos provincias, en dos años consecutivos, no sé si usted sabe que la probabilidad de ser el cincuenta y dos es una de cincuenta y dos, pero en dos años consecutivos deberían pasar dos mil setecientos años para que esto suceda, y en este mismo mes que ustedes perpetrarán esos presupuestos contra Alicante pretenden dejarles sin agua.
(Aplaudiments) 6.
000 empleos directos, 3.
000 millones y millones de árboles veremos sacarse en el sur de la Comunidad Valenciana.

Por tanto, le pregunto si usted se va a emplear contra el recorte de trasvases, si va a secundar las acciones judiciales que se llevarán a cabo, incluso en el Tribunal Supremo de la Junta de Andalucía, de Murcia y de la Diputación de Alicante, que preside don Carlos Mazón, si va a defender judicialmente a nuestros regantes y el consenso, la unanimidad que se alcanzó en aquel momento.

Y le pregunto también; ayer conocimos un informe de la Universidad de Alicante que dice que el recorte en el Tajo, en contra de las recomendaciones técnicas en los cuatro años de gobierno socialista, supone 590 millones de euros de pérdidas.
Y esos 190 en concreto para Alicante hace que se genere una deuda hídrica que le pido que reclame en favor de aquellos que han visto recortarse un agua por la que lucharon, que consiguieron, y que ustedes le pretenden quitar.

Gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Gràcies, senyoria.

Per a donar resposta a la pregunta formulada, té la paraula honorable consellera.

Quan vullga, senyoria.

La senyora consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica:

Moltes gràcies, senyora presidenta.

No se preocupe, señor Barrachina, que este Consell tiene un compromiso porque llegue el agua, por pelear por que llegue esa agua, que es nuestro derecho, el de la ciudadanía y el de la agricultura, y por eso defendemos mantener el trasvase Tajo-Segura con un caudal ecológico de 6 metros cúbicos por segundo, y en eso estamos trabajando.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Per a continuar en la formulació de la pregunta, té la paraula el senyor Barrachina.

El senyor Barrachina Ros:

Muchas gracias, señora presidenta.

Señora consellera, eso ya es asumir una buena parte del recorte que van a pagar con sus empleos nuestros agricultores en la Comunidad Valenciana, ya es asentir, ya es ceder, ya es empezar rindiéndose en ese trasvase indispensable Tajo-Segura.

Y permítame que le pregunte también por el otro trasvase, otro importantísimo para la provincia de Valencia, y, fundamentalmente, para la provincia de Alicante, el trasvase Júcar-Vinalopó.
Han salido los usuarios, los regantes, a decir que ellos no pagaran el dinero desaparecido por las obras del trasvase.
¿Sabe usted qué dinero desapareció?
El de las mordidas del trasvase Júcar-Vinalopó que, cuando han inspeccionado el domicilio del tesorero del Partido Socialista Obrero Español en la Comunidad Valenciana entonces, el señor Pepe Cataluña, resulta que hasta 10 millones de euros, presuntamente, se llevaron para financiar ilegalmente al Partido Socialista, y ahora, las obras de amortización, pretenden cobrarle a los regantes alicantinos esa cantidad de dinero.

Dirán que no conocen a Pepe Cataluña (soroll de papers), pero es este, Pepe Cataluña es este, no este de aquí, el de las gafas es el hermano del imputado Francis Puig, sino este de aquí, que es el imputado Pepe Cataluña, extesorero del Partido Socialista.
(Aplaudiments)

Por tanto, mi pregunta es: ¿van ustedes a pedirles a los regantes alicantinos en la amortización de esa obra de trasvase el dinero que, presuntamente, fue para dopar electoralmente con diez millones de euros al Partido Socialista en la Comunidad Valenciana?
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Per a continuar donant resposta a la pregunta, té la paraula l'honorable consellera.

Quan vullga, senyoria.

La senyora consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica:

Moltes gràcies, senyora presidenta.

La veritat és que, bé, efectivament, jo al senyor Pepe Cataluña no el conec, sí que sé que férem ací una comissió d'investigació la passada legislatura precisament per a esbrinar tot el que havia passat, i Compromís va estar ahí també fent treball d'investigació.

En qualsevol cas, sí que li dic que per a esta conselleria i esta consellera l'aigua és molt important, com un dret humà i com una necessitat per a la nostra agricultura.
I també el que volem és fugir de demagògies i fugir d'estes guerres de l'aigua.
A qui li he sentit jo dir això recentment?
Ah!
, sí, a Feijóo, sí.
Efectivament, també va dir el 3 de novembre, a Guadalajara, «que se deben reducir los consumos de agua de los territorios que reciben caudales de otras cuencas»; pareix ser que els discursos se adapten un poquet segons el territori en el que u es troba, això és una mancança de coherència.
Bé, que cadascú s'ho faça mirar.
En qualsevol cas, va dir «que el agua necesita pactos y no guerras».
Doncs, estem d'acord.

El que necessita també és transparència, i per això anem a recuperar des de la conselleria la ficada en marxa de l'observatori ciutadà de l'aigua, perquè n'hi haja transparència absoluta quant a la gestió de l'aigua i les decisions que s'han de prendre, perquè hem de protegir l'aigua, l'aigua és molt important, i sobretot en esta situació de canvi climàtic.

Com vosté sap, el transvasament, el Tajo-Segura, es una obra dissenyada en els anys seixanta, en un moment en el que no es tenia en compte la situació de canvi climàtic a la que ara mateix ens enfrontem.
I això és un problema, això és un problema perquè estem davant d'una situació de mancança de pluges i d'elevades temperatures que està ficant en perill l'aigua que ens ha d'arribar.

Però, per això, des de la conselleria es treballa des de fa temps, precisament, en la modernització dels regadius, i així tenim l'Estratègia valenciana de regadius que és fonamental per a eixa tasca i garantir l'estalvi hídric necessari.
Precisament, en els pressupostos s'ha incrementat la partida en un 26,34 % més, és a dir, huit milions d'euros per a eixa modernització de regadius.

També, hem de parlar de depuració d'aigües, perquè nosaltres sí que treballem en la depuració d'aigües.
I sap qui no treballa en la depuració d'aigües?
La Comunitat de Madrid.
Qui governa a la Comunitat de Madrid?
(Veus) el Partit Popular.
I què passa?
No, és que, clar…

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Senyories.

La senyora consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica:

…que no depura les aigües, i després això genera un problema per a la nostra agricultura i per a l'aigua que ha de vindre.
(Veus)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Senyories.

La senyora consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica:

Però és que Madrid, també, demana més hectòmetres cúbics del Tajo que reduirien a la meitat l'aigua que ens ha d'arribar per a beure.
Això són les notícies de les que vosté no parla.

I també tenim un altre problema, que és com se gestiona l'aigua a Múrcia, perquè a Múrcia el que es fa és furtar l'aigua, furtar l'aigua.
I qui governa a Múrcia?
El Partit Popular.
Ui, quina sorpresa!

Aleshores, qui fa demagògia?
Qui no fa el seu treball?
Qui no se preocupe per depurar l'aigua, per reutilitzar-la?
El Partit Popular.
I qui ve ací sempre a parlar d'aigua i fer demagògia?
El Partit Popular.

Jo convide el seu partit a treballar realment, a treballar realment, i recolzar a esta conselleria en el treball de reutilització, de modernització dels regadius, de depuració d'aigües, perquè tingam aigua bona tant per a beure com per a la nostra agricultura que és tan important.

I li demane, per favor, que abandone la demagògia.
Sap on porta la demagògia?
Als desastres ecològics com el del Mar Menor.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Gràcies, senyoria.

Pregunta 1.
751, que formula el diputat Eduardo del Pozo a la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, sobre els agents mediambientals.

Quan vullga, senyoria.

El senyor Del Pozo Querol:

Muchas gracias, señora presidenta.

Desde el Grupo Parlamentario Ciudadanos nos hubiera gustado hacer esta pregunta a la anterior consellera, Mireia Mollà, porque ella era la que llevaba tres años gobernando y tenía las competencias en agentes medioambientales, pero, bueno, Compromís se anticipó y la cesó por luchas internas.

Entonces, sabiendo que usted termina de aterrizar y lo entendemos, claramente, pero no nos queda otra que preguntarle a usted, en este caso, qué es lo que opinan los partidos del Botànic, PSOE, Compromís y Podemos, sobre los agentes medioambientales, sobre aquellos que protegen la naturaleza valenciana, si creen que cuentan con los suficientes recursos humanos y materiales para llevar a cabo su acción profesional.

Gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Gràcies, senyoria.

Per a donar resposta a la pregunta formulada, té la paraula l'honorable consellera.

La senyora consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica:

Gràcies, senyora presidenta.

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Espere un moment que arribe el diputat a l'escó i li done la paraula.

Quan vullga, senyoria.

La senyora consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica:

Gràcies, senyora presidenta.

El que ha de tindre clar és el meu compromís perquè millore amb eixos recursos materials que són necessaris per a la tasca tan important que fan els agents mediambientals.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Té la paraula el senyor Del Pozo per a continuar amb la formulació de la pregunta.

I aprofitem, mentre ve, que el recordatori del senyor Castelló que me demanava era que poden vostés fer les seues intervencions des dels escons i aixina agilitzem un poc el plenari, que hem perdut la cultura d'aquesta qüestió en període pandèmic, però sempre instem des de la Mesa a recuperar-lo.

Quan vullga, senyoria.

El senyor Del Pozo Querol:

Vale.
Gràcies, senyora presidenta.

También quería aprovechar, agradecer, en este caso, la presencia de agentes medioambientales hoy, aquí, en el Pleno, que han querido aceptar la invitación que les lanzaba el Grupo Parlamentario Ciudadanos para ver este punto del Pleno.

La verdad es que, bueno, no se ha mencionado que tienen mucho compromiso, mucho compromiso, pero llevan casi ocho años gobernando y los partidos que integran el Gobierno del Botànic -PSOE, Compromís y Podemos- pues la verdad es que no se han encargado de cuidar la situación de los agentes medioambientales.
Porque nos cuentan que tienen que trabajar con coches que tienen hasta 26 años de antigüedad, que no tienen aire acondicionado, que en verano tienen que llegar a soportar hasta 40 grados dentro de los vehículos, y hablamos encima de unos vehículos pues que son muy contaminantes e inseguros con los que tienen que trabajar nuestros agentes medioambientales, y unos vehículos que, como usted sabrá, pues chocan con la Ley de cambio climático que ustedes quieren aquí aprobar y que chocan con sus políticas verdes.
O sea, fíjense que sin sentido de políticas verdes por parte del Botànic.

Pero es que encima no todos los vehículos de los agentes medioambientales cuentan con rotulación ni con las luces y sirenas, cuando estamos hablando de que son agentes de la autoridad.
Es decir, no les estamos dando esa autoridad que verdaderamente tienen.
Por no hablar de que se les está dando una mala seguridad laboral al no existir esas sirenas, de hecho en otras comunidades autónomas Pues llevan armas, llevan pistolas táser, van en parejas cuando hace servicios de caza, y además, encima, reciben cursos de autodefensa personal.

Por eso, por eso desde Ciudadanos consideramos que los agentes medioambientales de la Comunidad Valenciana tienen que ser reconocidos como agentes de la autoridad y que es necesario cuanto antes aprobar esa ley del cuerpo que ellos tanto reclamaban, pues, como pasa en otras comunidades autónomas, porque nuestros agentes medioambientales se merecen.
Esa ley se merece que puedan tener una organización digna, que se les dé seguridad jurídica, que se les marque esas escalas de mando, que se creen especialidades dentro del cuerpo y que se cree una orden de uniformidad, que se le dé seriedad a ese cuerpo, se lo merecen, se lo merecen y se merecen ese reconocimiento porque hacen una gran labor, una gran labor protegiendo la naturaleza valenciana, y tenemos que darles todos los recursos necesarios para que puedan desarrollar su trabajo.

Y sobre los recursos humanos ¿qué podemos hablar?
Pues nos dicen que nuestros agentes medioambientales pues son escasos, que la media de edad es alta y que encima pues no pueden especializarse.
De hecho, pues es curioso que la Comunidad de Madrid tenga más agentes medioambientales que la Comunidad Valenciana, cuando nosotros tenemos un territorio tres veces mayor que el de la Comunidad de Madrid y encima contamos con 500 kilómetros de costa.

Mire, señora consellera, ésta es la realidad que nos cuentan los agentes medioambientales de la Comunidad Valenciana.
Ésta es su situación y esto es lo que ellos mismos nos han contado.
Así que si ustedes, el Botànic, PSOE, Compromís y Podemos son tan defensores de las políticas verdes, lo primero que tienen que hacer es mejorar la situación de los agentes medioambientales y dotarlos de recursos personales y técnicos.

Gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a continuar donant resposta a la pregunta formulada, té la paraula l'honorable consellera.

Quan vullga, senyoria.

La senyora consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica:

Moltes gràcies, senyora presidenta.

Doncs jo també vull saludar els agents mediambientals que hagen vingut, i dir-los que ja he demanat una reunió perquè el que vull és escoltar les seues reivindicacions, i el que li he dit a l'actual subsecretari és que se fique en marxa perquè totes les coses que estan pendents siguen prompte una realitat.

El que tenim ara mateix és que, els puc anunciar, que abans que acabe l'any tindrem 20, els 20 primers vehicles tot terreny que, junt als que vindran, els 25 que vindran en el primer semestre del següent any, faran un total de 45 vehicles nous, totalment equipats, que a més seran híbrids, perquè d'eixa manera, efectivament, seran menys contaminants, a banda de l'estalvi en el consum de combustible.
Aleshores, això està en marxa i s'ha retardat per la qüestió de la falta de subministres, que ja sabem que quan als cotxes li ha passat a tot el món, però ja estan ahí a punt d'arribar als cotxes.

I a mi també me pareixia important, és una de les primeres preguntes que vaig fer quan vaig arribar, perquè jo sé que estan funcionant en cotxes de distints tipus, i alguns són molt antics, i això no podia ser.
I efectivament estos cotxes, com dic, estan a punt d'arribar.

Quant al procés de compra dels nous uniformes de treball dels agents mediambientals també està en tramitació i s'espera que estiguen a principis de l'any 2023, perquè ara s'està acabant la tramitació d'uns uniformes que són molt específics, perquè és una roba de treball molt específica la que gasten.
I la previsió és que comencen a entregar-se en juny de 2023.

Quan als EPI de protecció, el que m'han assegurat és que el 80 % de la plantilla ja els té, faltaria l'altre 20 %, i en això anem a treballar, perquè el cent per cent de la plantilla conté en estos trages específics de protecció.

També s'han comprat set remolques, que s'han de distribuir per comarques, perquè els agents puguen carregar els animals vius o morts d'una forma més segura del que s'estava fent en la actualitat.

I quant a la dotació de tabletes, els caps de comarca tenen ja les tabletes.
I a mi el que sí que m'agradaria és que eixes tabletes s'ampliaren, que foren tots els agents mediambientals que les pogueren utilitzar, com sí que passa, per exemple, en els agents de Vaersa.

Quant als recursos humans, els últims dotze mesos s'han incrementat en 40 incorporacions.
Per tant, s'ha arribat a 263 agents.
Als quals, per cert, se'ls ha donat una formació específica de conducció.
I, a més d'això, dir-ne que ara mateix s'està treballant, com saben perfectament, perquè s'han fet moltíssimes al·legacions, centenars d'al·legacions, en la instrucció general sobre organització, funcions i treballs del cos d'agents mediambientals de la Comunitat Valenciana.
Un document en què s'especifiquen les funcions que ha de realitzar este personal tan important.

Aleshores, des de la meua part, el compromís que tot açò siga una realitat, que se treballe des del diàleg, jo crec que fan una tasca fonamental.
A mi també me pareix important que siguen autoritat i que estiga arreplegat en una llei d'agents mediambientals.
Tinc entés que per part del govern central s'està també treballant en una proposta al respecte.
Jo crec que s'ha de dignificar el seu treball, que és fonamental i tenen tot el recolzament d'esta consellera.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

(Ocupa la presidència el president de les Corts Valencianes, senyor Enric Morera i Català)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, consellera.

Senyories, passarem a la següent pregunta, i última, que formula…

La senyora vicepresidenta primera:

La 1.
698.

El senyor president de les Corts Valencianes:

Ah!
Passem a la següent pregunta, la 1.
698, que formula la il·lustre diputada Beatriu Gascó a l'honorable consellera.

Quan vosté vullga, senyoria.

La senyora Gascó Verdier:

Bon dia, senyories.

Bon dia, senyora consellera.

Gràcies per aquesta pregunta que fa seguiment a la proposta que els meus companys regidors a l'Ajuntament d'Alacant, Xavier López i Vanesa Romero, van fer al Ple de setembre, era la proposta d'introduir la limitació de l'aforament de visitants a l'illa de Tabarca en el Pla integral de l'illa, amb la finalitat de prevenir la seua degradació i ajudar a protegir l'entorn, com també desenvolupar de manera urgent un pla estratègic que contribuïsca a la sostenibilitat turística i a la cura de l'illa.

Malgrat els obvis problemes que la massificació turística està provocant, no sols en el patrimoni natural, sinó també al propi atractiu turístic de Tabarca, donada l'escassetat dels recursos i el desbordament de visitants que porta a moltes persones a no voler tornar a l'illa, el Ple va decidir no aprovar aquesta proposta.

L'illa de Tabarca, amb una superfície de 1.
400 hectàrees, es va convertir en 1986 en la primera reserva marina de l'Estat, l'objectiu d'aquesta declaració era la protecció dels hàbitats i les espècies, alhora que s'advocava per una explotació racional dels recursos, una pesca selectiva i un turisme respectuós amb el medi ambient.
Alfonso Ramos, el director científic del Centre d'Investigació Marina de Santa Pola, reconeixia fa tres anys que la imatge que es dóna d'un espai protegit sense control de visitants és molt negatiu, donat que quan es va fer la reserva es va estudiar la capacitat de càrrega de l'illa i es va contemplar una càrrega d'unes tres mil persones al dia a l'estiu, xifra que s'ha duplicat.
Aquesta mesura plantejada ja està prenent-se en altres illes, l'afluència turística de les quals estava posant en risc el seu valor, com a Galícia, en Balears, l'illa de Santorini.
És una mesura que cal pensar.

Per això, nosaltres volem preguntar-li, senyora consellera, com pensa que s'ha de protegir un tresor natural com el de Tabarca front a l'amenaça que la massificació de turistes suposa.
I també saber si ha iniciat el Consell o com podem començar a reflexionar totes les persones que estem ací, també que tenim responsabilitats, a reflexionar sobre la idoneïtat o no de començar a posar cupos, quotes en alguns espais que han d'estar protegits, perquè l'última volta que vaig anar al Penyagolosa era exactament el mateix, era el pont del 9 d'Octubre de l'any passat i hi havia, jo no sé quantes persones, però una barbaritat.
Són mesures que en altres llocs s'estan posant, com posar una taxa o ací ja cal pagar el bitllet per a arribar a l'illa.
Aleshores diguem que el pàrquing l'estan pagant, com se'ls paga en les Illes Balears.

Quins tipus de mesures pot adoptar el Consell, donat que la pròpia alcaldia responsable de l'illa, que és l'alcaldia d'Alacant, no està fent res per protegir eixa illa.
És una llàstima, des d'ací aprofite esta trona per a fer una crida d'atenció a l'alcalde d'Alacant, al senyor Barcala, per pensar, que comence a pensar com vol protegir, ja no sols l'illa, sinó també l'activitat econòmica que es desprén de l'illa.
Perquè el que no té sentit és que la gent arribe allí i haja de fer cues d'hores per a poder menjar, per exemple.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Contestarà l'honorable consellera d'Agricultura i Medi Ambient.

Quan vosté vullga, consellera.

La senyora consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica:

Moltes gràcies, senyor president.

Doncs, moltes gràcies per la pregunta, senyora Gascó.

La veritat és que efectivament compartim la preocupació per la situació de Tabarca, de l'illa de Tabarca, i com hem de protegir esta joia que tenim de la diversitat de la nostra mar mediterrània, que té un gran valor ecològic.
I per això nosaltres recolzem la petició que ha fet el grup municipal de Compromís al ple de l'ajuntament demanant que s'iniciaren els tràmits perquè l'illa fóra declarada reserva de la biosfera de la UNESCO, que va rebre el vot contrari del Partit Popular i de Ciudadanos.

Jo sí que demane ahí una reflexió, perquè, a més, digueren que estaven a favor, però que hi havia una qüestió de tràmits que s'havia que convocar una comissió.
Bé, doncs convoquen la comissió, comencen els tràmits, perquè en una moció és del que es tracta, d'instar que això es faça i d'eixa manera avançar en esta protecció.
De fet, l'entorn marítim està protegit perquè va ser la primera reserva marina d'interés pesquer que es va declarar en Espanya, i ara mateix, el desenvolupament d'esta eina, el Ministeri de Transició Ecològica i Repte Demogràfic està preparant el Pla de gestió d'espais marítims, la qual cosa també és important com li afectarà a esta reserva marina d'interés pesquer.

Nosaltres, per la nostra part, en la conselleria, estem treballant en el pla de gestió d'espais marins i, en eixe sentit, com sap, aprovàrem la protecció, el Decret 64/2022, per a la conservació de las praderas fanerógama marinas en la Comunitat Valenciana, que és molt important també per a protegir estos boscos marins que estan molt protegits precisament en l'illa de Tabarca, per ser esta reserva marina.
O siga, que este treball ahí està fet i hem de continuar protegint-les perquè és fonamental per a ajudar la biodiversitat.
I, precisament, en eixe sentit, estem a l'espera, en el projecte d'instal·lació, de dos camps de boies en la platja i en l'àrea portuària per al fondeig en l'entorn de l'illa, evitant els danys a estes praderes marines.
Aleshores, estem treballant en esta línia de protegir eixos espais en la part que ens pertoca com a competència.

Quant a la comentada per vosté de l'aforament, això a qui li competiria seria a l'ajuntament que, com diu, el seu grup ho va plantejar on toca i se manifestaren en contra.
Sabem que hi ha un estudi de l'ajuntament sobre la capacitat de càrrega que pot suportar l'illa.
Jo crec que és important que s'avance en la seua protecció i que se valore eixa limitació d'aforament, com passa, per exemple, en altres illes -a Galícia, per exemple, sí que està esta norma- i, d'eixa manera, adoptar mesures per a protegir una illa tan important.
El que ens hem de plantejar és que l'impacte del turisme, com sempre, s'ha de compensar d'alguna manera, s'ha de vigilar i hem de protegir els nostres entorns tan importants.

Aleshores, en eixe sentit, nosaltres sí que estem treballant, com li dic, en les normes de gestió, que s'aplicaran a tots els valors de la Xarxa Natura 2000 de la nostra comunitat i, en eixe treball, haurem de mirar tot el que es pot fer, des de les nostres competències, com a conselleria, per a avançar en el grau de protecció.

En qualsevol cas, el millor seria declarar-la reserva de la biosfera de la UNESCO i tindre clar que tots els grups parlamentaris i els partits polítics tingueren clara la importància de protegir els nostres entorns naturals.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, consellera.

Ara sí, passaríem a la pregunta 1.
744, que formula l'il·lustre diputat David García, en nom del Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana, a la consellera de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica.

El senyor García Gomis:

Muchas gracias, presidente.

Mire, el otro día coincidíamos en que habíamos dado un paso atrás en la democracia y era porque el comunismo hemos permitido que entrase dentro de las instituciones y, gracias a eso, tenemos hoy la infamia de ver un sello de correos conmemorando la fundación del Partido Comunista y, encima, lo hacen en los mismos días que la conmemoración de los paseos y sacas de Paracuellos del Jarama, donde seis mil españoles fueron represaliados, sin juicio previo, por el Partido Comunista del propio Santiago Carrillo.
Pero, es más, no solamente eso, lo hacen un día después de la efeméride de la caída del muro de Berlín, esa herida que partió Europa en dos.
Estoy con usted, hemos dado un paso atrás en democracia.

Y, mire, hoy venimos a hablar de Ximo Puig y del Fisabio y vamos a demostrar que Ximo Puig, una vez más, ha mentido a todos los alicantinos, valencianos y castellonenses y, sobre todo, a los alicantinos.
Porque Ximo Puig tiene esa costumbre: usa los medios para lanzar falsas promesas, como la reforma fiscal que lanzó sin ni siquiera habérsela contado a sus propios socios de gobierno, ni siquiera a usted, señora consejera.
E hizo lo mismo con el banco de ADN, ¿sabe por qué?
Porque usa sus anuncios como cortina de humo y grandes anuncios para hacerse la foto y sacarse el titular.
¿Sabe cómo anunció el banco de ADN?
Anunciando que al año siguiente Alicante iba a ser capital de la memoria y Ximo Puig aprovechó para lanzar eso y no tenía ni idea de cómo lo iba a hacer, pero él lo soltó.
¿Y saben lo que pasó al año siguiente, sobre esa fecha, justamente antes de las elecciones?
Que el 14 de abril de 2019, con respuesta escrita que tengo, remitida por usted, el Fisabio se ponía en contacto con la abogacía de la Generalidad para saber qué tenía que hacer para hacer las pruebas pertinentes de las inhumaciones.

Entonces, la señora Garijo nos tiene que explicar a qué estuvo jugando usted desde que llegó a consejera, porque, por un lado, seguía anunciando usted el banco de ADN -no me mire con esa cara, porque es así-, mientras tanto, el Fisabio continúa buscando la forma de hacer.
Porque le recuerdo, y se lo voy a hacer cronológicamente, ya con usted nos encontramos que el 28 de enero de 2020 había trabas burocráticas para el banco de ADN, pero usted lo seguía anunciando.
El 18 de agosto de 2020 dicen que estaban dispuestos incluso a cambiar la ley para llevar a cabo el banco de ADN.
Al año siguiente, el 20 de noviembre, 20 de noviembre de 2021, anunció que ese banco de ADN también serviría para ayudar a encontrar a los bebés robados, información publicada en su portal de GVA, ese que supuestamente no sé utilizar, señora consejera.

Pero, mire, es que, encima, el 20N usted se sube al carro porque es el día internacional que la ONU estableció para la defensa de los derechos de los niños y niñas.
Es decir, un «ximoanuncio» como diría el Partido Popular, una mentira más y un postureo más, en este caso de la señora Pérez Garijo.
Y usted se ha sumado a eso y lo demostró nuevamente con su famosa ley de transparencia, proyecto o proposición, no se sabe, pero que al final usted sí que sabemos que se hizo la foto.

Y lo mejor de todo es que, cuando desde aquí se le dijo que hacía falta un banco de ADN centralizado, ustedes nos decían que no, que el de la Comunidad Valenciana.
Pero el 12 de enero de 2022 pactan con Cataluña el intercambiarse los datos de los represaliados y víctimas del franquismo.
Es decir, banco de ADN nacional no, pero intercambio de datos con Cataluña sí.

Y, al final, ¿qué nos encontramos, señora Garijo?
La respuesta a la verdad, ni banco de ADN ni nada de nada.
Ximo Puig mintió y usted, por consiguiente, también mintió.
Pero no solo eso, no solamente eso, señora Garijo, si ustedes prometen un banco de ADN en Alicante no es que vayan a hacer exhumaciones, (inintel·ligible) … exhumaciones en el Fisabio, es que, encima, tenemos que estar viendo cómo aparecen y desaparecen continuamente líneas asignadas al Fisabio, como esos 150.
000 euros para enfermedades raras, y seis veces más para las inhumaciones.
Y la línea que habían destinado para investigar la covid, ahora ha desaparecido.
Y la línea para el ADN de los bebés robados no aparece, tienes que intuir que está dentro de esos 650.
000 euros.

Pero ¿sabe lo que pasa, señora consejera?
Que no solamente mienten, politizan el dolor, lo usan, ¿sabe por qué?
Porque asociaciones como AVA y padres y familias de niños robados siguen esperando que usted, su partido, del que forma Gobierno de España, saquen del cajón la ley que agilice un banco de ADN y ayudar a todas las familias de bebés robados a nivel nacional, que usted, como de Izquierda Unida, como de Unidas Podemos y el Partido Socialista, tiene en el cajón…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

El senyor García Gomis:

…desde 2017.
Pida ayuda al presidente, pida ayuda.
No se preocupe que la mentira ha quedado demostrada.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Contestarà l'honorable consellera a les qüestions que s'han plantejat i, amb esta resposta, finalitzarem este ple.

La senyora consellera de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica:

Bé, és la tercera vegada que comparec, des de juny fins ara, per donar resposta a les preguntes de Vox.
I no tindria importància, no?
, si no fora perquè les altres dos vegades no tenia res a vore amb el que ficava en la pregunta i esta vegada ha fet un batiburrillo ahí de coses que sí, que no, i diguent moltes coses que, evidentment, fa que o vosté mentix descaradament o no té ni idea ni sap el que llig ni sé jo quina informació és la que vosté veu.

Perquè, senyor García, a vosté li dona igual les dades que done jo ni la recopilació d'informació que fem.
Vosté espera el seu torn de rèplica…, que ara ho ha fet tot d'una, perquè supose que li vindrà bé per al vídeo i per a continuar mentint i per a continuar faltant al respecte no ja a la meua persona, sinó també a un partit que va lluitar per la democràcia d'este país, que a vosté tant li molesta.
Només és un pretext per a degradar el treball parlamentari, que és a què es dedica vosté i això no és una opinió meua, això està en el diari de sessions i jo espere que això constituïsca història i s'analitze de quantes faltes de respecte i coses fora del test han dit vostés i, sobretot, ja no el seu grup, sinó vosté en particular, en este faristol.

I, a vore, a vosté no li agradarà el que estem fent, però, a vore, li agrade o no…, o siga, el treball està fent-se.
És que, jo no sé, ací ha donat una sèrie de dades, d'anuncis que no s'han complit.
I, mire, el que està clar és que el institut de la memòria, li agrade o no, va a estar a Alacant, és que està pressupostat.
L'altre dia li ho vaig explicar, ho vaig explicar molt clar en la meua compareixença de pressupostos.
I, per tant, ahí està i serà la ciutat de la memòria a Alacant, perquè estarà l'institut de memòria.

I el conveni marc amb Fisabio i la Universitat de València ha estat un encert, un encert des d'esta conselleria.
I per suposat que estem avançant moltíssim en investigació i en l'arreplegada de dades.
I clar que tenim allí centralitzat el banc d'ADN.
És que en estos moments nosaltres ja tenim tot el treball que s'està fent de les fosses 21, 22, 95, 112 i 125 del cementeri de Paterna, on li recorde que varen ser assassinades 2.
238 persones; de les files 1, 2 i 3 del cementeri de Castelló; de la fossa 3, fila 12 del cementeri de Sogorb; la número 10 de Vila-real; i 18 del cementeri de Paterna.
I s'està agarrant l'ADN, tant dels vius com de les restes, i s'estan duguent al banc d'ADN.
O siga, clar que s'estan fent i s'estan identificant.
Escolte, senyor García, és que jo no sé d'on trau vosté la informació.
És que està funcionant, està funcionant i està donant resultats i tenim centralitzades totes les dades.
I, per cert, també dels bebés furtats, també n'estem recopilant de la gent que ha volgut afegir-se a eixe banc d'ADN per a poder trobar els seus familiars.

I, després, és que vosté ho mescla tot.
Perquè nosaltres ho hem dit moltes vegades.
O siga, nosaltres, en el tema dels nadons furtats, pensem que el millor és tindre un banc d'ADN centralitzat a nivell de l'estat espanyol, perquè era una qüestió clau, se segrestaven els xiquets i les xiquetes i es duien a altres comunitats autònomes.
I jo he ficat moltes vegades de manifest que l'exemple és, per exemple, Argentina, on ho han fet molt bé, on tenen un banc d'ADN i constantment estan recuperant.
Però que, mentre no se faça a nivell de l'estat espanyol, nosaltres tenim el nostre ací i anem treballant.

De la mateixa manera que per a fer les identificacions de l'exhumació que estem fent dels cossos, on se troba la mostra, s'arreplega la mostra, se compara amb els vius, se van identificant, els deixem ahí centralitzats perquè en un futur, segons vaja, avançant en totes les proves genètiques, pugam anar identificant-ne moltíssims més.
I, quan se fique en funcionament el banc d'ADN a nivell de l'estat espanyol, que s'ha aprovat en la llei de memòria democràtica, evidentment, nosaltres passarem les dades ahí; no és incompatible.
I nosaltres el que hem demanat sempre, sobretot en el tema dels nadons furtats, és que havia d'haver-hi un banc d'ADN a nivell estatal.
I, de fet, el director general de qualitat democràtica i jo mateixa anàrem a reunir-nos amb el secretari d'estat per a demanar-li que ho fera ja, fa més d'un any.

Per favor, no mescle mentires amb mitges veritats i vinga ací i aboque els seus insults amb mentires i amb desinformació.
De deveres, és una manca de respecte al treball parlamentari que fa la resta de grups.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, consellera.

I amb esta resposta, senyories, finalitzem el nostre ple, el Ple número 70 de la present legislatura.

Han fet vostés un bon treball.

És closa la sessió.
(El president colpeja amb la maceta)

(S'alça la sessió a les 14 hores i 19 minuts)