DS-140HTML.html





Ple de les Corts Valencianes realitzat el dia 23 de febrer de 2023.
Comença la sessió a les 10 hores i 6 minuts.
Presideix el president de les Corts Valencianes, senyor Enric Morera i Català.
Sessió plenària número 76.
Segona i darrera reunió.

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies als mitjans gràfics que seguixen la nostra activitat, i els estem molt agraïts.
També es pot seguir per la web de les Corts i usant el hashtag «plecorts».

Senyories, es reprén la sessió.
(El president colpeja amb la maceta)

Continuem amb la sessió plenària ordinària número 76, de hui, dijous, 23 de febrer de 2023.

Compareixença del president del Consell, senyor Ximo Puig i Ferrer, per a respondre les preguntes d'interès general per a la Comunitat Valenciana, formulades pels grups parlamentaris

El senyor president de les Corts Valencianes:

Punt número 13: compareixença del president del Consell per a respondre les preguntes d'interés general per a la Comunitat Valenciana.

Coneixen el procediment.
I, sense més dilació, senyories, done la paraula a la síndica del Grup Parlamentari Popular, la il·lustre diputada María José Catalá.

Escoltarem la pregunta, senyories, sempre en el respecte a tots els oradors.

Quan vosté vullga, senyoria.

La senyora Catalá Verdet:

Molt bon dia a tots.

President.

Consellers.

Diputats i diputades.

Senyories.

Persones que ens acompanyen.

Mire, presidente, yo durante este último año y medio, aproximadamente, en las sesiones de control le he preguntado por los asuntos más graves que afectaban a su Consell con la voluntad de que usted aprovechara estos momentos para dar la cara, dar explicaciones y sobre todo generar tranquilidad en el pueblo valenciano.

Le pregunté por el caso de Mónica Oltra, que todavía hay 14 personas imputadas en la conselleria por esconder el abuso a una menor tutelada, y usted nunca dio la cara, dio la callada por respuesta y evadió contestarme en todo momento.

Le pregunté también por si usted era el jefe de Azud y si usted podía confirmarme que su partido no había obtenido financiación irregular en sus campañas electorales.
También ha dado la callada por respuesta, no me ha contestado absolutamente nada a esta cuestión.

Le he preguntado muchas veces por el ninguneo de Pedro Sánchez en la financiación, en los presupuestos generales del estado, y usted también ha optado por esa técnica de la callada por respuesta.
No, no, dejaremos a Pedro, eh, no lo enfademos.

Pero como la semana pasada usted vino aquí con un montón de cartón pluma, datos, y yo vi que había girado, había virado un poco su estrategia y su equipo iba cacareando aquello de datos matan relato, he pensado: igual ahora viene con datos y me contesta a mi pregunta parlamentaria sobre el incidente del tren de Bejís.

Porque, mire, le voy a contar la cronología de los hechos muy resumidamente.

A las 16:23 sale un tren con 49 viajeros desde Valencia, dirección Zaragoza, una línea que pasa por Torás y Bejís, dos municipios que se habían desalojado por un incendio una hora antes.

Hoy, gracias al informe de la Guardia Civil, nosotros sabemos que ustedes ignoraron una llamada de alerta antes del suceso, que les alertaba de la proximidad del fuego, ignoraron el aviso del alcalde de Barracas e ignoraron el aviso de la Unidad de Prevención 340, que les hablaba de la situación de la estación, concretamente Torás-Bejís.

¿A usted le parece poco todo esto?
¿Usted no cree que esta concatenación de fallos merece una explicación?
¿Usted no cree que poner en riesgo la vida de 49 personas merece que usted venga aquí, dé datos, pida perdón y asuma responsabilidades políticas?
(Aplaudiments) ¿No eran ustedes los de las responsabilidades políticas?
Pregunto.

Las preguntas son muy claras, señor Puig: ¿por qué no paró el tren?
¿Por qué ustedes han ocultado estos fallos sistemáticamente?
Muy importante, ¿por qué su gobierno no avisó a Adif?
Porque ese tren nunca debió de salir de Valencia.

A ver si hoy sube aquí usted con una serie de datos que matan relatos y me da usted alguna explicación algo razonable.

Gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Una vegada formulada la primera part de la pregunta, correspon al president del Consell la resposta.
Té la paraula el president del Consell, Ximo Puig.

El senyor president del Consell:

Moltes gràcies, senyories.

Senyor president, amb el seu permís, vull encetar esta compareixença fent referència a allò més important que encara hui està passant en Europa.
Fa un any demà que començà la guerra provocada per la invasió d'Ucraïna pel senyor Putin.
La Comunitat Valenciana en este temps ha donat el millor de si mateixa, ha estat capaç de acollir a més de quaranta-cinc mil persones, és la comunitat autònoma d'Espanya que més persones ha acollit i la comunitat que més xiquets i xiquetes té escolaritzats, el 40 % dels xiquetes i xiquets escolaritzats, no sols eixos 13.
000 ucraïnesos, sinó també 8.
000 russos que fugen de la guerra.
(Aplaudiments)

Per tant, esta és una comunitat, no només que en les dades macroeconòmiques avança, sinó que en les dades socials i sobretot en els valors morals és una societat absolutament oberta, progressista, una societat que val la pena.

Mire, l'únic que vull dir respecte a esta qüestió és que nosaltres som una xicoteta comunitat en un país del sud d'Europa, però des d'ací, en la nostra veu, exigim que s'ature la guerra, que s'ature la invasió, que s'acabe eixa matança deshumanitzada (aplaudiments) que està produint-se.

Pel que fa a la seua pregunta, senyora Catalá, he de dir-li que este Consell, davant la situació de catàstrofe, davant d'una emergència, sempre ha fet el mateix, ha donat la cara, ha estat allí donant-li suport a les forces de seguretat, a les forces d'extinció, a tots els que estan treballant en eixos moments de dificultat i sempre ha acompanyat els afectats, primer i després.
Ho hem fet en la DANA, ho hem fet en els incendis, ho hem fet sempre.
I eixe és un fet diferencial absolutament, senyora Catalá.
El fet diferencial és que nosaltres hem estat donant la cara i estant al costat de les víctimes.
Alguna cosa hauria de recordar i un poquet de vergonya hauria de tindre.

Gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, president.

Continuarem amb la pregunta de control, té la paraula la síndica del Grup Parlamentari Popular.

La senyora Catalá Verdet:

Vaya, hoy ya no damos datos, ya no damos datos que matan relatos, ya no queremos cartón pluma ni datos explicativos, ya no hay nada, hoy ya no hay nada.

Señor Puig, me uno totalmente a su relato y de la solidaridad del pueblo valenciano.
Por cierto, su gobierno les debe las ayudas a los ucranianos desde noviembre.
(Aplaudiments) De paso, paguen ustedes las ayudas.

Como usted no va a dar datos, se los voy a dar yo a usted.

Mire, éste es el informe de la Guardia Civil donde dice lo siguiente, textualmente: «Esta instrucción considera que hubo tiempo material suficiente para tomar alguna medida respecto de la seguridad del tráfico ferroviario.
» Informe de la Guardia Civil.

Segunda cuestión.
El Cecopi, ustedes se reúnen con el Cecopi a la una y media.
Ahí va la delegada del Gobierno, va la consellera, y en ese momento se dice que el incendio está fuera de capacidad de extinción.
Esto lo dicen también ustedes en una respuesta parlamentaria a la una y media.
A las cuatro y media el tren salió de Valencia.
¿Qué hacían ustedes en el Cecopi a la una y media?
¿Ir a hacerse la foto?

Tercera cuestión.
¿Sabe qué es esto, señor Puig?
Esto es una nota de prensa suya en la que ustedes anuncian a bombo y platillo, en el año 2017, un convenio con Adif donde pone negro sobre blanco que el 112 debía alertar a Adif de cualquier incendio.
¿Sabe lo que es esto, señor Puig?
Una respuesta parlamentaria en la que usted me dice a mí que ese convenio no se firmó finalmente, aunque ustedes lo anunciaron a bombo y platillo en el Consell, porque Adif consideraba que tenía que ser un acuerdo de cooperación.
Y a fecha de hoy ni convenio ni acuerdo de cooperación.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyoria.

La senyora Catalá Verdet:

Mire, llegó el incendio, ustedes no tenían los técnicos de protección porque no les pagaban desde hacía tres años, a las tres de la tarde se iban a casa y por eso nadie avisó.
Ustedes anunciaron un convenio que nunca se firmó.
Ustedes fueron al Cecopi y alerta a Adif, fue Adif quien dio alerta…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

La senyora Catalá Verdet:

…al 112.

Mire, señor Puig, muchas veces -termino, presidente-, los datos…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Acabe, senyoria.

La senyora Catalá Verdet:

…corroboran el relato; y los datos, como el relato dice, corroboran que usted está absolutamente amortizado.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Escoltarem la resposta per part del president del Consell a les qüestions que s'han plantejat.

El senyor president del Consell:

Moltes gràcies, senyor president.

Senyora Catalá, l'he vista en poca convicció, sincerament, en eixe relat final.

Efectivament, troba en falta les estadístiques?
La primera estadística, (rialles) la primera estadística.
La troba en falta?

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyories.

El senyor president del Consell:

Clar.
Sí!
(Aplaudiments)

Pero es que les duele en el alma la verdad siempre, claro que sí.

Mire, año 2015, presupuesto de la Generalitat en extinción de incendios, 67 millones; año 2023, 161 millones de euros.
(Veus)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyories, per favor!

El senyor president del Consell:

¡Qué difícil es aceptar la verdad!
Qué difícil es aceptar que en todo momento, en todo momento nosotros estuvimos donde teníamos que estar, en todo momento se han dado todas las explicaciones.
Y todo el rosario de mentiras se les ha ido hacia abajo.
Pero es igual, porque la verdad no importa, lo que importa es simplemente utilizar, como siempre, todas las desgracias, todos los elementos negativos.

Però clar, mire, el que és increïble es que siga vosté la que plantege esta qüestió.
Durant tots els incendis, totes les emergències, cada vegada que jo he estat allí, sempre he dit a qui governa un incendi, que és el director d'incendis, que l'únic que de veritat, el més fonamental que ens importava a nosaltres eren les persones i les vides humanes.
Tot el demés ho superaríem, perquè els boscos se recuperen, tots els desastres materials es recuperen, el que no es recupera és la vida humana.
I això és el que hem dit sempre i això és el que hem intentat assegurar sempre.
(Aplaudiments)

I sap quina és la diferència?
Jo mai, ni en el 2012 ni en cap moment vaig dir que vostés eren els culpables del que va passar, que van haver persones humanes que ja no estan entre nosaltres.
I no van ser vostés els culpables, va ser culpable la situació que va haver.
O què ha passat en Castella-Lleó en este any i en cent mil hectàrees cremades, en persones que han mort?
Escolte, quina dimissió s'ha produït d'eixe govern bipartit de la dreta i l'extrema dreta?
(Aplaudiments)

Per tant, mire, què diria vosté si s'hagueren produït 43 morts i 47 ferits?
(Remors) Mire, la primera acció que va fer este govern quan va arribar l'any 2015 va ser reunir-se amb les víctimes del metro, que vostés mai van atendre i mai se van reunir amb elles, i demanar-los perdó institucionalment en nom de la Generalitat.
(Aplaudiments)

Tenen totes les explicacions.
Però mire, per acabar, dir-li que efectivament vostés volen tornar al passat, però per a tornar a més a eixe passat no tenen el suport dels valencians.
I el que sobretot se demostra cada vegada que intervenen és que la banalitat s'ha apoderat absolutament de la seua direcció política i el problema greu és que estan adossats a la pitjor possibilitat de govern, que és l'extrema dreta.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, president.

Té la paraula la il·lustre diputada Verónica Marcos perquè formule la pregunta de control.

La senyora Marcos Puig:

Señor presidente, ¿por qué razón oculta no cesa usted a su consellera de justicia?
¿Acaso tiene miedo usted a quedarse desprotegido de los incendios judiciales que afectan a su gobierno, a su partido y a su familia?

Señor presidente, conteste, por favor: ¿por qué permitieron que un tren saliera de Valencia rumbo a municipios evacuados?

Señor presidente, ¿por qué ocultaron los mensajes que alertaban del peligro 36 minutos antes de que ese tren se viera atrapado por las llamas?

Señor presidente, ¿por qué dos meses antes, ante un incendio que afectaba a la misma vía, el Centro de Coordinación de Emergencias llamó a Adif, y el 16 de agosto, a las 16 horas, nadie llamó, señor presidente?

Señor presidente, ¿por qué ustedes llevan tres años sin pagar las guardias a los técnicos de Protección Civil?

Mire, señor Puig, ¿a usted todo esto no le parece lo suficientemente grave como para que alguien asuma responsabilidades políticas?
Usted es el jefe, usted es el presidente, usted es…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

La senyora Marcos Puig:

…el que manda.
¿Por qué razón oculta no cesa a la señora Bravo, señor presidente?

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

La senyora Marcos Puig:

Las víctimas quieren respuestas.

Gracias.
(Aplaudiments.
Veus)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies.

La resposta del Consell…, escoltarem a la consellera de Justícia, Interior i Administració Públicadonar resposta a la qüestió plantejada, i escoltarem amb el mateix silenci que hem escoltat la formulació de la pregunta.

Quan vosté vullga, consellera.

La senyora consellera de Justícia, Interior i Administració Pública:

Gràcies, president.

Señora Marcos, no por mucho madrugar amanece más temprano.
Esa es la frase que, de forma compulsiva, escribía Jack Nicholson en la película El resplandor.
Si no la ha visto, yo se lo aconsejo.
Porque esa frase se la podrían aplicar perfectamente usted y todos los compañeros de su partido.
Por mucho que levanten la voz, por muchas mentiras que digan, no van a cambiar ni la realidad ni van a engañar al pueblo valenciano.
(Aplaudiments)

Mire, porque la realidad, la realidad, señora Marcos, es que este es el Consell que más ha apostado y ha invertido en la lucha contra los incendios.
Porque la realidad, señora Marcos, es que, desde el primer momento, estuvimos al lado de los profesionales, al lado de las víctimas.
Hemos dado la cara en todo momento, hemos dado todas las explicaciones y las seguimos dando y facilitando la labor judicial.

Frente al modelo de ustedes, ese modelo basado en la apropiación de los recursos públicos, ese modelo basado en el abandono de las víctimas, en la ocultación de los muertos, (veus) en la alteración de las pruebas para obstaculizar…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes…

La senyora consellera de Justícia, Interior i Administració Pública:

…la labor de la justicia.

Señora Marcos, por mucho que ustedes griten…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies…

La senyora consellera de Justícia, Interior i Administració Pública:

…y por mucho que traten de utilizar de forma banal esta desgracia…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, consellera.

La senyora consellera de Justícia, Interior i Administració Pública:

…no van a engañar al pueblo valenciano.
Miren la película.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, consellera.
 (Aplaudiments.
Veus)

Escoltarem a l'il·lustre…, escoltarem a l'il·lustre diputat Miguel Barrachina, amb el mateix silenci que hem escoltat a tots els oradors.

Quan vosté vullga, senyoria.

El senyor Barrachina Ros:

Gracias, señor presidente.

Señor «equis punto» Puig, destitúyala usted o lo harán los valencianos por usted.
No por los incendios, sino por mentir reiteradamente (aplaudiments.
Algú crida: «¡Muy bien!
»), por ocultar información y por impagar a los técnicos que no pudieron avisar a un tren en el que viajaban 49 valencianos indefensos.

Y si usted no tiene la gallardía, la valentía y el arrojo de tomar medidas en el tren del infierno, tómelas, al menos, en el tren de la desesperación.
Este es usted inaugurando un tren en la línea 9, tren que no puede pasar por la línea 9 por sobrepeso.
(Veus.
Aplaudiments) 63 toneladas,…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyories, per favor.

El senyor Barrachina Ros:

…43 millones de euros gastados en seis trenes que no pueden circular y que van a pagar todos los valencianos.

¿Va a tomar usted alguna medida, como ha hecho Sánchez, destituyendo a quienes tomaron esta decisión, después de seis años de obras sin reforzar ninguno de los tres puentes metálicos por los que no puede pasar ese tren en el que, sonriente, usted inauguraba…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies…

El senyor Barrachina Ros:

…para la línea 9, línea que no puede utilizar este tren?

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

El senyor Barrachina Ros:

¿Va a regalarles los billetes a los usuarios, como ha hecho Pedro Sánchez en el caso de Asturias y Cantabria?
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.
Moltes gràcies.

Contestarà l'honorable consellera de mobilitat i obres públiques.

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

Señor Barrachina, usted, de verdad, tiene la cara de cemento armado de venir aquí a hacer este tipo de intervenciones.
(Veus.
Aplaudiments)

Veinte años de abandono de la línea 9.
En 2016…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyories!

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

…tuvimos que parar la línea por el abandono del Partido Popular.
(Aplaudiments) Hemos invertido 150 millones de euros, modernizando la línea y modernizando los trenes que ustedes, en veinte años, no supieron hacer…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyories, per favor!

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

…no tiene nada que ver esta situación con lo que usted quiere hacer ver aquí y confundir a la ciudadanía.
No tiene nada que ver.

Hemos planificado totalmente, (rialles.
Veus) contemplando un trasbordo,…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyories.

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

…un simple trasbordo…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyories, per favor!

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

…hasta que esos tres puentes…, hasta que esos tres puentes estén totalmente modernizados.
¡Porque ustedes, en veinte años, (protestes) no lo supieron hacer!
(Veus.
Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyories, per favor!

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

Tengan un poquito…, tengan un poquito de vergüenza, señor Barrachina…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyor José Juan Zaplana…

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

Señor Barrachina… (Veus)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Consellera, un segon…

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

Senyor Barrachina… (Veus)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyor José Juan Zaplana…

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

Senyor Barrachina…

El senyor president de les Corts Valencianes:

…no faça que li cride a l'ordre.

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

…del Partido Popular…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Un segon, un segon.

No em facen que li cride a l'ordre.
(Veus) Demane…, demane silenci per a escoltar… Disculpe la interrupció, consellera.

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

Gràcies.

El senyor president de les Corts Valencianes:

Quan vosté vullga.

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

Que el Partido Popular haga este tipo de intervenciones es el colmo.
Pero que lo haga el Partido Popular de la Comunidad Valenciana, con todo el bochorno que nos están haciendo sufrir a los valencianos y valencianas con los múltiples casos de corrupción (rialles.
Veus) que estamos viendo, es de una desfachatez que (aplaudiments), por cierto, no…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies…

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

…se vengan arriba.
Cuando digo que es de una desfachatez no viene de facha, viene de desvergüenza.
(Veus.
Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies.

Continuarem, senyories, amb la sessió de control.
Ara, amb la pregunta que, en nom del Grup Parlamentari Compromís, realitzarà la síndica, la il·lustre diputada Papi Robles.

Quan vosté vullga, senyoria.

La senyora Robles Galindo:

Gràcies, president.

Bé, bon dia a totes i a tots.

Em van a permetre que avui comence esta intervenció fent una reflexió.
I una reflexió no sols com a síndica, sinó com a mare.
I els que em coneixen saben ben bé de què va això.

Hem escoltat en els últims dies en la premsa, president, al president del Partit Popular dir-li al govern que «deje de molestar a la gente de bien».
I això ho deia en relació amb l'aprovació de la llei LGTBI i trans, que ja fa anys que el govern del Botànic vam ser capdavanters en l'aprovació d'una llei com aquesta i que ara hem vist com s'ha posat damunt de la taula al govern central.

Jo em preguntava què volia dir el president del Partit Popular cuando dice «deje de molestar a la gente de bien», i… (veus)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Xe, volen fer el favor de callar?
!

La senyora Robles Galindo:

…entenia…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Volen fer el favor de callar?
!
Ja està bé!
(Veus) Açò quina broma és!
?
(Veus) Disculpe la interrupció.

Senyor Barrachina, li cride a l'ordre.
(Aplaudiments) No interrompa.
Ja està bé.
Home, massa paciència estic tenint.
No pot interrompre vosté quan s'està formulant una pregunta de control.
Però això què vol dir!
?
(Veus)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Per segona vegada.

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyories, tots els síndics, tots els oradors, tots els diputats i diputades d'estes Corts fan excursions on volen, perquè això és la llibertat d'expressió.
Està en una sessió de control (veus) i està contextualitzant la pregunta que va a formular, punto final!
Ja està bé.

Disculpe la interrupció, senyoria.

La senyora Robles Galindo:

Gràcies, president.

Jo em pregunte amb açò què és el que vol dir eixe president del Partit Popular.
Voldrà dir que els xiquets i les xiquetes trans no són «gente de bien»?
Potser, el que vol dir és que les persones LGTBI no són «gente de bien».

Clar, jo em pregunte què serà la «gente de bien».
I a la millor és el senyor Camps, (veus) que esta setmana ens ha fet tornar a passar vergonya…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Un segon, senyoria.
Un segon, senyoria.

Senyor Juan Carlos Caballero, li cride a l'ordre.
(Veus.
Aplaudiments) Ja està bé.
Ja està bé d'aguantar!

Però vosté no té ningun dret a interrompre la sessió de control.
No té ningun dret!
No té ningun dret.
Deixa que la síndica contextualitze (veus) la pregunta que va a formular.
Com fan tots els oradors!

Disculpe la interrupció, senyoria, per segona vegada.

La senyora Robles Galindo:

Gràcies, president.

Serà que la «gente de bien» per al Partit Popular és el senyor Camps passant per enèsima vegada per un jutjat, fent-nos caure la cara de vergonya perquè li donava contractes a alguns sistemes de corrupció.
Serà que la «gente de bien» és per a esta gent el senyor Zaplana que es duia els diners dels valencians i de les valencians a paradisos fiscals.
Eixa deu ser la «gente de bien» del Partit Popular.

Però, mire, tot i que alguns s'estan enfadant molt, per a nosaltres el que és important hui és explicar-li a la bona gent que no tinguen por.
Que les institucions estem amb elles, porque la «buena gente» tiene espacio en esta sociedad.
(Aplaudiments) Perquè els xiquets i les xiquetes que volen ser trans no poden ser tractades com si foren malaltes, perquè les famílies diverses que fonamenten la seua vida en l'estima tenen cabuda en totes i cada una de les institucions.
Mentres que esta síndica continue ací, mentres que el grup parlamentari de Compromís continue ací, i per sort, mentres que la majoria d'estes Corts continue tal com és, li pese a qui li pese.

Dit això, president, i com a gent de bé que sí que som, li volia preguntar al voltant…, tenien pressa perquè utilitzara la meua pregunta per al que havíem fixat.
No es preocupen, que ara arribem.
Li volem preguntar sobre la resposta que el govern central dona a les reivindicacions reiterades que fem des del País Valencià.

Ja parlàrem ací fa un parell de setmanes al voltant del finançament, que no s'ha renovat des de 2014, amb governs del Partit Popular i amb governs del Partit Socialista.
A açò li hem d'afegir un deute, valorat en més de 40.
000 milions d'euros, al qual ningú dona resposta.

I la gent dirà: «Estos soles volen diners».
No, tornem: dret civil valencià.
Este diumenge, tots els que bramen ací, poden anar a bramar al carrer a reclamar el dret civil valencià.
I així a vore si algú del seu partit els escolta a Madrid, quan ens traïxen cada vegada que poden.
Nosaltres, per descomptat, estarem el diumenge allí, votarem en Madrid de la mateixa manera que votem ací, i defensarem el dret civil valencià allà a on calga.

Dit això, diem: «Bé, com van els pressupostos?
».
I és de veres, han millorat els pressupostos, però no estem satisfetes.
Perquè milloren els pressupostos, però no millora l'execució.
Estàvem escoltant alguna queixa sobre això, vint anys portem així.
La nostra execució no millora; la de Madrid passa per damunt de l'execució del seu pressupost.

Però és que mirem les inversions que tenim i acabem amb les Rodalies.
En 2016, esta cambra va demanar la competència de les Rodalies, i estem en 2023 i encara no hem tingut resposta.
I estes setmanes hem vist també notícies com s'ha fulminat a responsables d'una mala gestió a Madrid i se li ha dit a altres territoris de l'estat que se'ls hi pagarà els bitllets.
A mi em sembla bé.
I les nostres rodalies?
El caos que nosaltres tenim, algú ha vingut a arreglar-ho?
No.

Per això, president, des de Compromís el meu company, Joan Baldoví, ja planteja que reprengam la via judicial.
Perquè les nostres reivindicacions no poden acabar en un forat.
Continuem treballant en la via política, però treballem també en la judicial.
Esta setmana hem escoltat algun càrrec seu dir que era una exageració el que estava demanant Joan Baldoví…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyoria.

La senyora Robles Galindo:

…Exagerat és el menyspreu que ens fan de manera reiterada.

Per això, president, li pregunte: què li semblen les respostes que dona el govern central a les nostres reivindicacions i la proposta de Joan Baldoví de reprendre la via judicial?

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

La senyora Robles Galindo:

Estáis nerviosos hoy, ¿eh?
Os veo tensitos.

El senyor president de les Corts Valencianes:

Una…, senyor Barrachina, per a què demana vosté la paraula?

El senyor Barrachina Ros:

Sí, por el artículo 72 para réplica, porque ha estado interviniendo y haciendo preguntas directas al Partido Popular.
(Veus)

El senyor president de les Corts Valencianes:

No té vosté ninguna possibilitat de rèplica.

Moltes gràcies, senyoria.
(Veus)

Escoltarem, senyories, la resposta del president del Consell a les qüestions plantejades.
Quan vosté vullga, president.

El senyor president del Consell:

Moltes gràcies, president.

Moltíssimes gràcies, senyora Robles.

Mire, existixen proves documentals, existixen vídeos.
Jo, simplement, els recomane que facen un repàs sobre el que va ser els 20 anys del seu govern a este parlament.
Repassen.
Perquè, si ho repassen, voran no només que el partit que sustentava la presidència de la Generalitat venia ací a fer tots els dies mítings d'autobombo i a atacar l'oposició, sinó que, a més a més, més de la meitat de les preguntes que es presentaven no eren admeses.

I parlant de reglament, cada dia vostés amb les preguntes se'l passen.
Però jo estic d'acord amb la presidència, perquè la presidència d'ara i la mesa actuen d'una manera democràtica, preservant la pluralitat, que és el que no passava fa uns anys.
(Aplaudiments) Eixa és la realitat.

I, a més, es pot testar i el dia que vullguen els mitjans de comunicació que ho testen.
Afortunadament, les joves generacions, alguns, ja no se'n recorden, i tant de bo no se'n recorden mai més.

Mire, senyora Robles, l'avanç…, jo qualificaria, a la seua pregunta, un avanç insuficient.
Perquè és ben cert que l'actual Govern d'Espanya és bastant inqüestionable que ha mirat d'una manera diferent del que els governs anteriors del Partit Popular.
Ho hem vist en tots els àmbits, però és ben cert que és insuficient.

Mire, la qüestió de com abordar esta qüestió, hem de mirar totes les possibilitats.
Per descomptat, nosaltres, la primera, la fonamental, que és el diàleg, que és la política.
I ahí estarem sempre, ho demanem per a qualsevol altra qüestió.
Però també és cert que quan no arribem a acords, anem als tribunals.
Ho hem fet 42 vegades, quan no ens han paregut bé els transvasaments que es feien i ho fem ara en el tema del real decret, respecte al transvasament.

Dit açò, també vull dir que esta setmana hem rebut una magnífica notícia, i és que ja s'ha assignat, per part de la vicepresidenta tercera, amb la que tenim algunes diferències respecte al transvasament, però ara, en això, estem absolutament d'acord.
El agua desalada de la Vega Baja va a tener una subvención durante 10 años (aplaudiments).
10 años subvencionada el agua desalada, como también lo va a tener por parte de la Generalitat.

En definitiva, nosaltres anem a defensar sempre els interessos dels valencians en qualsevol condició.

Respecte a la infrainversió, certament, el que volem ara és, una vegada aconseguit allò que mai s'havia aconseguit, en dos pressupostos seguits, que és el 10 % de la inversió, el que volem és que es complisca i s'execute el més ràpidament possible.
Però és un fet inqüestionable.

En els darrers pressupostos del Partit Popular, la inversió de la Comunitat Valenciana era de 740 milions.
Ara, en estos moments, s'ha superat molt amplament eixa situació.
A més a més, tot això, hui ja comptem amb 1.
269 milions.
En aquell moment, el govern de la Generalitat en l'any 2014, quan rebien 600 milions, imaginen, molt menys de la mitat que ara, s'ho valoraven i s'aplaudien.
Per tant, no sé per què després, ara, tenen una visió tan negativa, si ja estàvem d'acord en allò.

Per tant, nosaltres en este temps hem aconseguit junts, i amb la pressió i amb la reivindicació i amb l'acord amb el Govern d'Espanya, qüestions fonamentals que s'havien plantejat durant molts anys.

Per exemple, l'alliberament de l'autopista AP-7; la nova línia d'AVE que connecta Elx, Orihuela amb Múrcia i Madrid; la variant de Benissa, 38 milions d'euros; la plataforma intel·ligent de destinacions turístiques que està en Benidorm, 140 milions.
Canal d'accés ferroviari a València, que és una qüestió de més 500 milions i és un obra cabdal per al futur de la ciutat.
O el nou tram, també, de carreteres, com en la N-232.
O l'assumpció dels 400 milions de deute de la Marina, que el Partit Popular no volien ni parlar d'això, que havien dit que eixos 400 milions ens els menjàrem i han estat finalment…

També pel que ha sigut la composició del govern.
Jo també vull destacar l'esforç que ha fet el seu grup en arribar a eixe tipus d'acords.
O el finançament metropolità de l'horta.
És evident…, del transport metropolità.
És evident que encara estem molt lluny d'allò on volem arribar, però estem ahí, que abans ni estàvem ni se'ns esperava.
També el pla de risc d'inundacions, 535 milions.

Per tant, és evident que és un avanç, però és insuficient.
En el corredor mediterrani estan, en estos moments, dels 1.
285 quilòmetres, 469 estan a la Comunitat Valenciana i un 74 % més dels que hi havia.
L'accés al Port de Castelló, 126 milions, que començarà breument.

És evident, s'ha avançat.
Però, òbviament, no hem avançat en una qüestió que és cabdal, i és la igualtat entre els espanyols davant del finançament.
I ahí hem de ser conscients que esta propera legislatura cal abordar-la des de l'inici amb tota l'energia i convicció, i apel·lant a aquells que poden resoldre esta qüestió.
I, sobretot, que el model de finançament siga un model de finançament que s'adeqüe als nostres interessos.
Perquè, si canvien un model de finançament perquè siga pitjor, doncs estarem arreglats.

Per tant, la situació en estos moments és una situació en què hem aconseguit, doncs, per exemple, en inversions dels pressupostos generals, de 740 a 1.
200; en el corredor mediterrani, 270 quilòmetres a 469 quilòmetres; en les inversions, per exemple, en la Vega Baja, en 2016, 1,7; ara, 534.
I en el finançament, malgrat la dificultat, en estos moments hem passat de 8.
000 milions en el 2015 a 13.
000.

Per tant, este avanç és insuficient.
I jo crec que, evidentment, des de la cohesió i des de la unitat dels valencians, hem de ser capaços de superar, per sempre, eixa injustícia…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, president.

El senyor president del Consell:

…històrica.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Continuarem amb la sessió de control.
Ara, amb la pregunta que formula la síndica del Grup Parlamentari Ciudadanos, la il·lustre diputada Mamen Peris.

La senyora Peris Navarro:

Gracias, president.

La RAE establece tres acepciones para la palabra ágil: «que se mueve con soltura y rapidez»; «dicho de un movimiento hábil y rápido»; o «que actúa o se desarrolla con rapidez o prontitud».

Señor Puig, les hemos visto muy ágiles a ustedes a la hora de evitar que venga a este hemiciclo la comisión de investigación del caso Azud que propuso Ciudadanos y que ustedes apoyaron.
Antes ha creado usted una plataforma independiente que le apoye que clarificar su implicación en los papeles del caso Azud.

Otro ejemplo, Afanias Castellón, esa asociación de referencia que atiende a personas con diversidad funcional.
Denunciaba esta semana que la ausencia de agilidad de la consellera de igualdad de pagar lo que le corresponde a esta asociación ha impedido que pueda pagar a los trabajadores y a los proveedores.

Pero, en cambio, señor Puig, hemos visto a su consellera de transparencia, que ha gastado con mucha soltura 1.
380 euros de dinero público en una sola noche de cine en Madrid.
1.
380 euros.

¿Qué entiende por agilidad, señor Puig?
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Escoltarem la resposta del president del Consell a la qüestió plantejada.

Té la paraula el molt honorable president, Ximo Puig.

El senyor president del Consell:

Moltes gràcies, president.

Señora Peris, agilidad es dar la respuesta lo más rápidamente posible a los problemas de los ciudadanos.
Y eso es lo que hemos intentado hacer, no siempre con todo el éxito, porque evidentemente nos gustaría ser más eficientes, ser más ágiles.
Pero, desde luego, yo creo que en todo momento se ha demostrado una capacidad de respuesta.
Sobre todo, además, en momentos tan complicados como los que hemos vivido en esta legislatura.

Pero siempre hemos tenido dos objetivos.
Por una parte, que nadie se quedara al margen, reforzando los servicios fundamentales y, por otra parte, generando un marco razonable para la inversión que permita aumentar el empleo.

Y en ese sentido, tanto en el reforzamiento de la sanidad, la educación, los servicios sociales, como generando un entorno favorable a la inversión, creo que, con toda humildad, creo que hemos avanzado sustancialmente.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, president.

Continuarem amb la pregunta, que acabarà de formular la il·lustre diputada Mamen Peris.

Quan vosté vullga, senyoria.

La senyora Peris Navarro:

Gracias, president.

¿Hemos avanzado, positivamente?
Pues diez días de media, señor Puig, para ser atendido por atención primaria.
¿Eso es agilidad?
¿Agilidad es lo que le pide a cada médico?
No, es estrés, que en cuatro minutos tenga que atender a un paciente.
Tienen que atender 75 pacientes al día.

Mire, nosotros le hemos pedido topar la agenda de los sanitarios y ustedes nos dicen que no.
Pues menos mal que nuestros profesionales en sanidad sí que son ágiles porque, de lo contrario, el colapso sería insostenible.

Mire, falta de agilidad, también en la sanidad.
¿Sabe que hemos tenido hasta cinco días a las personas retenidas en urgencias porque no había camas?
¿Que la media está en cuarenta horas para ser ingresados?
¿Y usted cómo pretende retener el talento, justamente cuando los MIR cobran un salario base de 1.
091 euros?
Aparte van las guardias, president, que de lo cual no se cotiza.

¿Y cómo va a retener el talento médico si, justamente, en la última OPE, toda la formación que tiene un médico -másteres, cursos, el doctorado- le puntúa 15?
15 puntos, lo mismo que el C1 de valenciano.

Mire, listas de espera quirúrgica, president, 88 días de media, lo mismo en 2016 que en 2022.
Y le han ingresado ocho millones de más.
¿Qué hacen?
¿Esto es agilidad?
Al oftalmólogo tardará 75 días, al neurólogo 84 días y al cardiólogo 78 días.
¿Son estas cifras o son otras?
Y, si son otras, ¿es porque están derivando a la privada?
Pues dígannoslo, y no demonice la colaboración público-privada.

Mire, son ágiles en anunciar, por ejemplo, esta semana, que…, la renta rural para frenar la despoblación.
Van a hacer una renta rural.
¿Quién la va a pagar?
¿Subiendo impuestos, señor Puig?
Yo creo que deberían ser más ágiles en otras cosas, en decirle la verdad a los valencianos, y contarles que cada bebé que nace en la Comunidad Valenciana tiene una deuda de 11.
000 euros en estos momentos.

Mire, residencias de mayores.
Ni hábiles ni rápidos, faltan 23.
000 plazas de residencias.
Señor Puig, su falta de agilidad en la educación nos dejará 17.
000 niños en barracones.
¿Y agilidad le llama a tener a 7.
000 demandantes de vivienda?
¿Y agilidad es que más de ocho mil jóvenes valencianos se queden fuera del bono alquiler?

En lo que sí que hemos visto muy ágiles es a la hora de evitar tirar a 1.
600 okupas de las viviendas públicas.

Y, señor Puig, ¿llama agilidad a que 11 personas al día mueran sin ver resuelto su expediente de dependencia?
¿Y que la media de resolución sea de 344 días?

Señor Puig, personas con problemas de salud mental reivindicaban ante las puertas de la conselleria que no hubiera recortes en las viviendas tuteladas.
Señor Puig, yo estaba allí.
Tenía vergüenza con lo que se malgasta en esta administración.

Mire, señor Puig, mis últimas palabras quiero que las escuche bien: «Mami, yo quiero descansar.
Quiero dejar de pensar y no seguir».
Tiene nueve años, señor Puig.
Está siguiendo un tratamiento de salud mental.
Tenía la cita en febrero, pero no se la daban hasta junio.
¿Esto es agilidad?

Mire, en 2010 vienen reivindicándose los problemas de salud.
Se están pidiendo refuerzos en los colegios, pero tal vez en el 2010 algunos partidos, unos y otros, estaban pensando en tramas de Gürtel y en tramas de Azud, y estaban abandonando a los profesores.
¿Los profesores tienen también que hacer de especialistas para tratar todos estos casos?

Mire, mi partido ya ha dado la solución.
Ya ha presentado desde ayer un plan nacional contra el suicidio.
Ayer conocíamos cómo dimitía el equipo directivo del instituto de Mislata, con 15 alumnos con conductas suicidas, tras el desamparo de educación.
Han tenido que dimitir, han tenido que irse a la prensa y denunciar esto.
¿Y qué es lo que han encontrado ustedes?
Solo tres profesionales.

Siento vergüenza hoy, en este parlamento, el debate que ha habido anteriormente, y que no se hable de los problemas reales de los valencianos.

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyoria…

La senyora Peris Navarro:

Termino, president.

No pueden permitirse los tiempos que marcan sus políticas, y estoy enfadada, president, porque esto es una burla, de verdad, del Botànic.
Cuando aprieta la calculadora electoral, en ese momento, la gestión se ha convertido en un tumulto de decisiones urgentes, poco meditadas y desacertadas.
Eso lamentablemente es hoy el Botànic.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Escoltarem la resposta del president del Consell, el qual té des d'ara la paraula per a contestar a les qüestions que s'han plantejat.

El senyor president del Consell:

Moltes gràcies, president.

Muchas gracias, señora Peris.

Decir que hay carencias es una obviedad.
Y le digo una mala noticia, incluso dentro de cuatro años, continuará habiendo problemas.
Claro que sí, es que esto del mundo feliz no existe.
Lo que tenemos que comparar es de dónde venimos y hacia dónde vamos y cómo estamos.
Y eso es lo que hay que comparar en estos momentos.

Usted me pregunta: ¿qué es agilidad?
Pues agilidad es, por ejemplo, sufrir la pandemia más grande en la historia que hemos sufrido y diez días después ser la primera comunidad autónoma que trajo un avión con suministros.
(Aplaudiments) Eso es agilidad.
La primera comunidad.

O es agilidad enviar una carta a Volkswagen el 8 de octubre de 2021 y 150 días después resulta que la gigafactoría se sitúa en Sagunt.
(Aplaudiments).

O es agilidad responder a lo que ha sido ese acto criminal de Putin, con un despliegue de ayudas, por las consecuencias económicas que ha tenido entre nosotros: 300 millones para 54.
000 autónomos; transporte público rebajado un 80 % y gratis para 277.
000 jóvenes; cancelación del canon de saneamiento para dos millones de hogares; recorte del 10 % en las tasas, incluidas las universitarias, que benefician a 120.
000 estudiantes, un 30 % en este tiempo; rebaja del IRPF para el 97 % de la población.

Agilidad es responder a los problemas del sector turístico con el bono Viatgem, que es el bono que se ha implementado mejor en toda España, y así ha sido reconocido por todos los operadores.
O también ayudar para que el Imserso sea una realidad, y que ha beneficiado a 260.
000 valencianos.

Agilidad es apoyar a nuestras empresas en una gestión eficaz de los fondos europeos.
Es la Comunitat Valenciana, con más de 710 millones de euros ya vinculados a 6.
000 empresas y a 300 ayuntamientos.
Estos fondos, además, suman 1.
700 millones que se inyectan a la economía valenciana de esos fondos europeos.
Agilidad es también que el Instituto Valenciano de Finanzas ha salido de una vez por todas de ese absurdo lugar donde se le había situado, porque estaba fuera de ninguna operatividad, y en estos momentos se han aprobado ya 170 operaciones por valor de 81 millones para ayudar a las empresas en esta situación.
Y, además, se han tramitado expedientes de una demanda histórica que también teníamos, con 208 millones para apoyar a las empresas.
Agilidad es reducir el desempleo en menores de 30 años, con casi 51.
000.
Agilidad es reducir drásticamente el período de medio de pago a proveedores, porque, al final, eso afecta a toda la economía, en estos momentos, 22,14, se llegó a tener aquí 99 días.

En definitiva, es, señora Peris, buscar todas las oportunidades para la generación de empleo y mantener un estado del bienestar potente.
En sanidad, a la que usted se ha referido especialmente, hemos avanzado, somos la comunidad que, además, reconocido por todos los indicadores, que más ha crecido, porque estábamos muy bajos, es cierto, pero en estos momentos estamos ya, hemos convergido, estamos por encima de la media nacional.
Y, por otra parte, es obvio que se ve, con comparaciones odiosas con otras comunidades autónomas, en las que donde se ha invertido más y donde hay más trabajadores de la sanidad pública.
Por tanto, es evidente que estamos reduciendo la lista de espera, pero siempre será, en algunos casos, muy difícil de hacerlo tan rápidamente, porque, evidentemente, las patologías en este momento, con un crecimiento, además, y un envejecimiento, aumentan.
Pero lo más importante es que, desde el diálogo, queremos con los profesionales buscar la mejor alternativa para mejorar, siempre mejorar, que esa es nuestra obsesión.

Mejorar y aprovechar lo que hay.
Había un ágora sin nada y ahora hay un mejor CaixaForum de España.
Había una Ciudad de la Luz que estaba absolutamente inutilizada porque no se podía hacer cine y ahora ya podemos hacer cine.
Y, desde luego, antes, como me he referido, teníamos, por ejemplo, 400 millones de euros de deuda con La Marina y ahora ya no los tenemos.
Hay muchas cosas más.
Hay una cuestión que es elemental: de dónde veníamos, cómo estamos y adónde vamos.
Y yo le digo que veníamos de una situación muy difícil, de un desprestigio absoluto de la Comunitat Valenciana, y ahora la Comunitat Valenciana es vanguardia.

Muchas gracias.

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies.

Té la paraula l'il·lustre diputat Eduardo del Pozo.

Quan vosté vullga, senyoria.

El senyor Del Pozo Querol:

Moltes gràcies, president.

Señor Puig, tristemente, este verano hemos tenido que ver los peores incendios en la última década de la Comunidad Valenciana.
Unos incendios que han supuesto que más de treinta mil hectáreas de naturaleza valencianas sean arrasadas.
Unos incendios que han demostrado su pésima gestión en prevención de incendios tras casi ocho años de gobierno valenciano.
Y no solamente lo decimos nosotros, sino que lo dicen los agentes medioambientales, quienes afirman que ustedes han sido el peor gobierno valenciano en gestión forestal.
Ante este panorama, ustedes, para maquillar su pésima gestión, sacaron un Fondo de cooperación municipal de 50 millones de euros en prevención de incendios.
Un fondo que, al final, se ha quedado en diez millones de euros.
Un fondo que dijeron que eran ayudas directas y, al final, suponen que son subvenciones, subvenciones que perjudican a los municipios pequeños y que, además, se supone que llegarán a final de año.
Por eso le pregunto, señor Puig: ¿es cierto que las ayudas que ustedes vendieron en prevención de incendios no van a proteger nuestros montes este verano?
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Contestarà l'honorable consellera d'agricultura i medi ambient.

La senyora consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica:

La verdad es que no sé de dónde se saca esa información.
¡Ah!
, sí, de un artículo de prensa el otro día, que decía cosas que no eran ciertas.
Vaya, habría sido mejor preguntarle directamente a la conselleria.
La verdad es que, bueno, nosotros estamos tramitando, como usted debería saber, el fondo, como se ha anunciado, efectivamente, se va a repartir entre todos los ayuntamientos que han cumplido y tienen el plan de prevención, que son la gran mayoría.

La verdad es que estamos muy satisfechos con el éxito que se ha tenido, el trabajo hecho por la Dirección General de Prevención de Incendios para que todos los ayuntamientos que lo requerían tengan ese plan de prevención.
Y en breve va a salir ya publicada la ayuda lineal, que se va a repartir entre todos los municipios para que se ejecute, ya estuve aquí explicando cómo se iba a repartir, etcétera.
Así es que va a ser muy rápido, va a ser muy ágil.
Y no es verdad lo que se ha publicado, no tengo nada más que decir.
 (Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, consellera.

Escoltarem la pregunta que formula l'il·lustre diputat Carlos Gracia.

Quan vosté vullga, senyoria.

El senyor Gracia Calandín:

Gràcies, president.

Señor Puig, esta semana leíamos las declaraciones de su secretario provincial en la provincia de Alicante, el señor Alejandro Soler, donde afirmaba que la tasa turística genera efectos perjudiciales en el sector y que no se debe aplicar.
Aquí, sin embargo, su grupo parlamentario la impulsó y sus diputados votaron a favor de este impuesto.
Así que, una de dos: o todo su grupo se equivocó votando o la proximidad electoral ahora parece que les empieza a abrir los ojos y se están dando cuenta de que, efectivamente, esta tasa perjudica al sector valenciano y ahora buscan congraciarse con este sector.
Claramente, el PSOE de la provincia de Alicante le contradice.
Mire, la Comunitat Valenciana se merece mucho más que un PSPV rehén y secuestrado por unos socios que ven enemigos donde otros vemos prosperidad.
Por tanto, yo hoy le pregunto: ¿cuánto más va a tener que soportar el turismo valenciano de su incoherencia?
¿Cuándo va a reconocer usted, sea ágil, que la tasa turística ha sido un error de esta legislatura?
¿O es que acaso sus compañeros de Alicante se están equivocando?

Moltes gràcies, president.
 (Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Contestarà l'honorable conseller.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

Gràcies, president.

Pues, respondiendo a su pregunta, la tasa se aprobó por esta cámara, es una tasa de carácter voluntario.
Hay tasas similares en otros países de Europa, pero ahora donde nos concentramos es en ayudar al sector a recuperarse de la situación tan dura que pasó durante la pandemia.
Hemos apoyado los programas del Imserso, ayudas directas a los hoteles y hemos hecho más política turística de la que se ha hecho nunca.
Y así lo reconoce el sector.
No solo lo reconoce el sector, sino también sus datos.
Y, por favor, yo creo que no me hable de secuestros, porque los tiene muy cerca a los que les están secuestrando.
 (Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies.

Senyories, continuarem amb la sessió de control.

Ara, amb la pregunta que formula la síndica del Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana.

I escoltarem en silenci.

Quan vosté vullga, senyoria.

La senyora Vega Campos:

Gracias, presidente.

Buenos días, señor «equis punto» Puig.

Mire, como la mesa de las Cortes nos hizo modificar la pregunta de la sesión de control por considerar que era una pregunta que no revestía interés general para la Comunidad Valenciana, yo se la voy a concretar aquí y que juzguen todos los aquí presentes.
Molt honorable señor «equis punto» Puig, en estos últimos cuatro años de legislatura, ¿quién se ha beneficiado más de sus políticas?
¿Sus socios de gobierno, Azud, su hermano o los valencianos?
Ahora ya me puede afinar usted más la respuesta.

Gracias.
 (Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Escoltarem la resposta del president del Consell.

El senyor president del Consell:

Gràcies, president.

Quien se ha beneficiado de la acción de este gobierno ha sido la inmensa mayoría de la sociedad valenciana.
Incluso usted.
 (Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, president.

Continuarem amb la formulació de la pregunta.

Quan vosté vullga, senyoria.

La senyora Vega Campos:

Gracias, presidente.

Mire, señor «equis punto» Puig, yo le voy a decir a quienes no han beneficiado sus políticas.
No han beneficiado a los sanitarios ni a los usuarios de la sanidad pública.
Tienen a las unidades SAMU que salen a trabajar sin médicos.
Las urgencias de los hospitales están colapsadas y, con una huelga de sanitarios en ciernes, las consultas médicas y pediátricas ahora se tienen que pasar en barracones.
Tampoco beneficia a los usuarios de los vehículos porque el caos y la chapuza de las ITV que han generado ustedes es para echarse a llorar.
Tampoco han beneficiado a los menores tutelados por esta administración porque muchos de ellos, en lugar de ser protegidos, que es lo que tenían que hacer ustedes, sufrieron abusos sexuales bajo la tutela de la Generalitat Valenciana, mientras su vicepresidenta Mónica Oltra con el ahora candidato de Compromís, Joan Baldoví, se dedicaban a bailar.
Tampoco han beneficiado a nuestros hijos porque 14.
000 niños siguen en barracones, y siguen intentando adoctrinarlos para que sean buenos ciudadanos del régimen.
(Aplaudiments) Quieren arrebatarnos el derecho a los padres a educar a nuestros hijos.
Y en Vox no nos vamos a quedar cruzados de brazos porque mi hija, nuestros hijos, no son niños del estado.
(Aplaudiments) Sus políticas no han beneficiado ni a agricultores, ni a ganaderos, ni a pescadores y mucho menos a los apicultores, porque no les dan soluciones para que puedan seguir produciendo miel de azahar.
Allí los tiene manifestándose.
Ustedes son ecologetas de sillón.
A ver si se enteran de una santa vez todos ustedes de que no tienen nada que enseñarles a los productores de nuestro sector primario, que ya llevan siglos trabajando nuestra tierra para darnos de comer a todos.

Quienes sí se han beneficiado por sus políticas son sus socios de gobierno.
Esos que atacan frontalmente los derechos y libertades de los españoles y los que trabajan en contra de los intereses generales de las familias, de los autónomos y de las empresas.
Durante estos últimos cuatro años, hemos visto como usted ha llenado los bolsillos de entidades separatistas como Plataforma per la Llengua, catalana, o Escola Valenciana.
No se preocupe que nosotros les eliminaremos las subvenciones.
Han regado con dinero público a los sindicatos «paniaguados», «vendeobreros», «comegambas».
(Aplaudiments) Y premia a asociaciones feministas y LGTBI que continúan con el adoctrinamiento de nuestros menores.
Pero, como todos sabemos, no solo se han beneficiado aquellos que sirven de instrumento para la ejecución de su perversa ideología.
Con ustedes, hasta la familia hace caja con dinero público.
Su hermano, que sigue recibiendo subvenciones públicas, a pesar de estar imputado por presunto fraude en subvenciones públicas.
Y a pesar de que ha reconocido recientemente que duplicó subvenciones en la Comunidad Valenciana y en Cataluña con gastos de los mismos trabajadores.
¡Qué cara más dura, señorías!
A nadie le sorprende ya que el PSOE meta la mano en la caja cada vez que toca al poder.
Lo sorprendente aquí es ver a un socialista con las manos metidas en sus propios bolsillos.
 (Aplaudiments)

Por eso, le pregunto, señor «equis punto» Puig: ¿qué nos cuenta ahora sobre Azud?
¿Va a dar usted alguna explicación ante estas Cortes sobre por qué se investiga al PSOE en la Comunidad Valenciana por presunta financiación ilegal del partido?
¿Por qué no han permitido que se active la comisión de investigación Azud en estas Cortes?
¿Va a decirnos de alguna vez quién es el jefe, señor «equis punto» Puig?

Mire, esta es probablemente la última sesión de control de esta legislatura y se le ha acabado el tiempo.
Ha pospuesto todo lo que ha podido el final de una etapa triste para nuestra comunidad.
Una etapa repleta de vergonzosos escándalos como el caso Oltra y los 14 miembros imputados de la conselleria.
De corruptelas como la financiación irregular de la Fundación CEPS, que llevó al señor Dalmau a salir corriendo de estas Cortes para no tener que dar explicaciones en una comisión de investigación.
(Aplaudiments) Y de negociaciones de última hora desesperadas para bajar el listón electoral.
Nunca ha contestado a ninguna de nuestras preguntas de control, pero creo que los ciudadanos merecen una respuesta.
¿A quién han beneficiado sus políticas durante los últimos cuatro años?
Y, señor Puig, no me pierda usted ahora los papeles, que para eso está, intuyo, el señor Illueca, que se los va dejando por ahí tirados.
 (Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Senyories, escoltarem la resposta que efectuarà el president del Consell sobre les qüestions plantejades.

El senyor president del Consell:

Moltes gràcies, senyor president.

Muchas gracias, señora «a punto, b punto».
(Aplaudiments)

Mire, nosotros hemos beneficiado, no es que hemos beneficiado, hemos hecho un gobierno para apoyar a la mayoría social.
Y eso es lo que hemos hecho en cada momento y en cada decisión de gobierno que se ha tomado.
Mire, más de un millón de valencianos, incluida su familia, cada año se benefician del fin del copago farmacéutico que eliminó este gobierno el año 2015.
168.
000 personas han accedido a la atención sanitaria universal.
Ya sé que eso a ustedes no les importa.
Es más, están en contra.
17.
500 valencianos con hepatitis C ya no pagan ese tratamiento y pueden tener una vida digna.
135.
000 valencianas y valencianos reciben ayudas a la dependencia, más del triple que antes.
75.
000 personas tienen respaldo con la Renta Valenciana de Inclusión, un 80 % más.
El alquiler social llega a 16.
000 familias.
Tenemos 13.
300 sanitarios más y 15.
000 profesores más.
En empleo, 424.
000 valencianos han encontrado trabajo desde el 2015, gracias al marco de estabilidad y diálogo social y confianza de la sociedad la valenciana, 145 empleos cada día.
Además, este último año más de doscientos cincuenta mil valencianos han firmado un contrato indefinido.
En este marco de estabilidad y empleo hemos conseguido, cuando ustedes decían que esto era el infierno, que nadie podía venir aquí, hemos conseguido que la inversión más importante que se va a hacer en España en los próximos años sea en la Comunitat Valenciana, y lo ha conseguido este gobierno.
Y hemos conseguido también, junto con los sindicatos, tan malvados, y con los empresarios, que no sé si son malvados o no para ustedes también, hemos conseguido que la Ford, en esa gran decisión que tenía que tomar si electrificaba en Alemania o electrificaba aquí, en Almussafes, electrifique en Almussafes.
(Aplaudiments)

Qué desgracia, qué desgracia para ustedes, 2,3 millones de contribuyentes van a pagar menos impuestos este año.
Tenemos el transporte público más barato de España.
Cruzar el área Valencia cuesta 40 céntimos.
277.
000 jóvenes viajan gratis este curso y 2 millones de familias tienen aplazado el canon del agua.

Ayudas directas, como hicimos con la pandemia.
67.
000 empresas y 140.
000 autónomos tuvieron ayudas directas durante la pandemia.
Igual como los 200.
000 trabajadores por los ERTE, con el suplemento que dio la Generalitat.
54.
000 autónomos recibieron 300 euros contra la inflación.
Y el bono turístico ha ayudado a 1.
000 empresas y 260.
000 valencianos se han beneficiado.
Y el rescate al Imserso también ha beneficiado a cientos de miles de trabajadores.

Pero, además, hemos impulsado medidas que cohesionan el territorio.
7.
000 vecinos de Nazaret están más cerca de Valencia, del centro de Valencia, con la L10.
208.
000 habitantes de la Marina han recuperado la L9.
El transporte a demanda llega a 70.
000 habitantes ya en la provincia de Castellón.
130.
000 municipios y 73.
000 vecinos han recuperado el cajero automático, siendo una comunidad que no es la más despoblada, ha sido también pionera en estas medidas.
Todo esto en un marco en el que el gobierno que ustedes tanto odian ha hecho además la apuesta social importante como la subida de las pensiones, que en estos años, desde 2018 ha subido 25 %.
280 euros más para cada pensionista en la Comunidad Valenciana y la subida del salario mínimo que aumentar 340 euros en este tiempo.

Por tanto, es cierto que tenemos muchas insuficiencias, pero no hay color, de verdad, sinceramente de lo que se ha hecho en este tiempo a lo que ustedes hicieron de una manera indirecta en el pasado, pues no hay color.

Lo que sí que es verdad es que en esta legislatura hemos tenido que ver exactamente como en nuestra sociedad existe un grupo político que reivindica el odio, que reivindica la confrontación, que reivindica la ruptura.
Un gobierno que como el nuestro va a combatir siempre esas maneras de entender la vida.
Bueno, a lo mejor dentro de poco nos salva esta moción de censura.
Doce hombres sin piedad, (rialles i aplaudiments) ese, Doce hombres sin piedad.
El partido que odiaba a las mujeres.

Muchas gracias y buena suerte.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies.

Escoltarem la pregunta que formula la il·lustre diputada Llanos Massó.

Quan vosté vullga, senyoria.

La senyora Massó Linares:

Gracias, presidente.

Señor Puig, le preguntaba mi grupo quién creía usted que se había beneficiado de sus políticas.

Créanme que lamento mostrar esto en esta cámara, como decía, hablando de beneficios.
¿De verdad cree usted que estos libros que contienen estas ilustraciones benefician a los niños?
¿Nos dirán que esto tampoco es de interés general?
Imaginamos que no nos responderá, como suele suceder, pero le repito la pregunta: ¿cree usted que estas imágenes de penes de adultos, de distintos tamaños y formas, benefician en algo a los niños?
Esta imagen es solo un ejemplo, hay muchísimas más en libros que se pueden encontrar en los colegios de infantil y primaria.

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyories, per favor!

La senyora Massó Linares:

Aunque no responda, presidente, desde Vox vamos a dar por bien empleada la pregunta.
Si ha servido para que los padres sepan con qué se pueden encontrar sus hijos pequeños en el colegio…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyories, per favor.

La senyora Massó Linares:

…mientras les dimite todo un equipo directivo por falta de recursos para atender a los alumnos.

Señor Puig, por favor, dejen a los niños en paz.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

I li contestarà l'honorable consellera.

Senyories, demane silenci perquè puguen escoltar la resposta.

La senyora consellera d'Educació, Cultura i Esport:

(Inoïble per raons tècniques) … i pregunta vosté per açò.
Està vosté, com sempre i en el de sempre.

Jo ja sé que vostés creuen que només hi ha una grande y libre, però es que, afortunadament, n'hi ha de moltes maneres i n'hi ha moltíssima diversitat.
I, de veritat, és superimportant que el nostre alumnat entenga que no hi ha res únic i gran.
Per què?
Per tal d'eliminar complexos i vetlar per la seua salut mental.

I si el seu grup no és conscient, ja els ho dic jo, la biologia és capritxosa.
N'hi ha persones que tenen els ulls blaus, n'hi ha que tenen els ulls marrons, n'hi ha que els tenen negres, n'hi ha que és rubia, n'hi ha que és morena, n'hi ha que és alta, n'hi ha que és baixeta, hi ha que té els pits grans, n'hi ha que els té xicotets, n'hi ha qui té els mugrons cap a fora, n'hi ha que els té cap a dins, i totes, senyoria, totes són vàlides.
Perquè sap què?
Al cap i a la fi, i perquè vosté m'entenga, la diversitat també és filla de Déu.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies.

Continuarem escoltant la pregunta que formula l'il·lustre diputat José María Llanos.
Quan vosté vullga, senyoria.

El senyor Llanos Pitarch:

Gracias, señor presidente.

Está claro que caradura no se nace, se hace.
(Aplaudiments)

Bueno, señor Ximo Puig, permítame que se lo diga en verdadero valenciano: «che punto» Puig.
¿Está usted dispuesto a lo que sea para no soltar la silla?

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyories, per favor.
Un segon, un segon, senyoria.

Senyories, demane silenci per escoltar la pregunta.
Demane silenci!

El senyor Llanos Pitarch:

En estos últimos días hemos sido testigos de juegos de mesa y de venta de favores y puestos para ver si conseguían lo del 3 %, lo de rebajar el listón electoral del 5 al 3, lo que sería una propuesta aceptable si ese cambio no se propusiera de forma tan ruin.
Porque desde 1987 existe el listón electoral, y ustedes se despiertan ahora.
Porque han gobernado desde 1987 unos cuantos años, y ahora ocho años seguidos, y se despiertan ahora.
Y porque lo que realmente está ocurriendo es que no les importa si es un 3, un 5 o un 20.
Lo que les importa es, a tres meses de las elecciones, inventarse lo que sea y a costa de lo que sea para salvar los trastos.
Esa es su ética política: ninguna.
Eso no es servicio público, no es política para rescatar a las personas, es manipular la norma para adaptarla a sus propios intereses, porque han llegado a tal extremo los del Partido Socialista que les da igual quitarse la careta y mantener conductas déspotas y totalitarias de narcodictadores que manipulan las constituciones de sus países.
Y no son fake news, es lo que usted pretende a cuatro días de las elecciones porque no les salen las cuentas.

Esperemos que haya diputados en este hemiciclo a los que les quede un poco de dignidad y no entren en este juego de miserable trilerismo político.
Y seguro estamos de que los valencianos, castellonenses y alicantinos le harán pagar en las urnas sus burdas manipulaciones.

Muchas gracias.

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Contestarà l'honorable conseller d'Hisenda i Model Econòmic.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

Sí.
Gràcies, president.

Ética seguramente es no llevar de cabeza de lista a una persona condenada por maltrato.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyories, per favor!

Disculpe.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

Siguiendo en la línia que usted decía, que a veces se preocupan mucho de la democracia sin creer en ella.
Pero, bueno, yo creo que a lo mejor pueden aceptar algún consejo o reflexión de una persona que era muy de Vox y que ahora se le ha quedado Vox, parece ser que ustedes han ido más allá.
Sencillamente, ha encontrado personas que hacen loas a Hitler, donde líderes no quieren en su equipo a mujeres para no caer en la tentación, un partido que está intervenido, donde todas las decisiones se toman en Madrid, un partido de machos alfa, con signos de irregularidades en la financiación.
Seguramente van a solicitar en el Congreso de los Diputados una comisión de investigación para ustedes mismos.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, conseller.

Escoltarem ara la pregunta de control que, en nom del Grup Parlamentari Unides Podem, realitza la seua síndica, la il·lustre diputada Pilar Lima.

I passarem seguidament a les votacions, en finalitzar esta sessió de control.

La senyora Lima Gozálvez:

Gracias, señor presidente.

Señor president, ¿cuál debe ser el papel de la comunitat para marcar un horizonte donde la vivienda sea un bien social y no un bien de mercado?

Recordemos que la situación de la vivienda es un tema de extrema importancia y preocupación para la clase trabajadora.
Hemos trabajado sin descanso, y en estas últimas semanas en la Comunitat Valenciana estamos consiguiendo avances sin precedentes y demostrando que estamos a la vanguardia en nuestro país en materia de vivienda.

Algunos debates que ayer eran imposibles hoy son una realidad.
Y un ejemplo de ello es el decreto ley, aprobado el viernes pasado por el Consell, que regula la actividad de los grandes tenedores de vivienda para evitar la especulación y perseguir el acoso inmobiliario.
Además, estamos muy cerca de cerrar una operación que dará un paso decisivo para la recuperación de viviendas para la ciudadanía, con la transferencia de más de quinientas casas de la Sareb, que supone el mayor incremento del parque público de vivienda en la Comunitat Valenciana, gracias al empuje de los movimientos sociales y el liderazgo de nuestro vicepresidente, Héctor Illueca.
Se pondrán a disposición de las familias como viviendas sociales, evitando así que caigan en las garras de los fondos buitre.
Este hito es histórico, señorías.

Sin embargo, debemos ser honestas con la realidad que vivimos, ya que la lógica capitalista, la codicia despiadada de los fondos buitre y la presión de la banca siguen provocando que la vivienda se considere una mercancía, y esto alimenta una especulación inmobiliaria salvaje que aumenta el precio de la vivienda por encima de lo que puede pagar la gente humilde.
Y esto, señor presidente, no es caricaturizar a nadie, esto es describir la realidad.
No podemos tolerar que los hogares tengan que destinar, tal y como indica el INE, hasta el 64 % de su presupuesto a pagar servicios tan esenciales como son la vivienda, la luz o la cesta de la compra.

La situación de incertidumbre, el alza de los precios que dificulta el pago de la vivienda y la desigualdad social están provocando dificultades en el acceso a este derecho y el aumento del riesgo de desahucios para muchas familias trabajadoras en la Comunitat Valenciana.

En este contexto, mientras que desde la Conselleria de Vivienda seguimos trabajando y desarrollando políticas que responden a esta realidad con la ampliación del parque público de vivienda, el fomento del alquiler social y la protección de los inquilinos ante los desahucios, es esencial desbloquear la Ley de vivienda estatal, que dote a las administraciones autonómicas de la capacidad para topar los precios de los alquileres y limitar los precios abusivos en zonas tensionadas.
Y esto especialmente en grandes ciudades como Valencia, donde la juventud tiene que destinar más del 60 % al pago del alquiler cada mes.
Así como blindar por ley la imposibilidad de efectuar desahucios a personas vulnerables, sin alternativa habitacional.
Repito, es esencial desbloquear la Ley de vivienda estatal.
Y si no miren lo que ha ocurrido en Portugal.

Señor president, el Botànic debe ser extremadamente crítico con la falta de voluntad política a la hora de sacar adelante esta Ley estatal de vivienda.
Ojalá se escuchase a Unidas Podemos y a la voz de la sociedad civil organizada como corresponde.
Les pido a sus señorías del PSPV que les soliciten a sus compañeros en Madrid que desbloqueen la ley de vivienda.

Gobernar desde la izquierda significa cambiar esa dirección histórica y apostar por políticas que asuman, de una vez por todas, que la vivienda es un derecho que debe responder a razones de carácter social para garantizar la igualdad material como base de una sociedad justa y plenamente libre.

Señor president, ha sido un gran honor debatir con usted y, desde la discrepancia, han sido debates de altura.
Y voy a decirles una cosa, señorías: a por el tercer Botànic.
Sí se puede.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Escoltarem la resposta del president del Consell, en la que serà l'última resposta en esta sessió de control.

Quan vosté vullga, president.

El senyor president del Consell:

Muchas gracias… (Intervé sense micròfon)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Perdó.
Ara.

Quan vosté vullga, president.

El senyor president del Consell:

Gràcies, moltes gràcies.

Moltes gràcies, senyor president.

Muchas gracias, señora Lima.

Para mí, desde luego, también ha sido un honor poder compartir estos debates.
Y, desde luego, intentar aproximar posiciones, porque la política útil es la política que siempre mira a los ojos de los ciudadanos e intenta resolver problemas, intenta buscar soluciones, intenta conciliar intereses.

La vivienda, desde luego, es una cuestión fundamental, todos lo sabemos.
En estos momentos, si hacemos un recorrido por lo que ha representado durante estos años la Constitución, vemos que el derecho a la vivienda, desgraciadamente, no está garantizado.
Y esa es una realidad.

Tenemos un gran problema.
Sobre todo, además, tienen un problema los jóvenes para independizarse, para tener su propio proyecto de vida.
Y, de verdad, que para este gobierno es una ambición…, del gobierno, no solo del vicepresidente y de la conselleria, sino de todo el gobierno.
Somos conscientes de que tenemos que dar soluciones eficaces, y más rápidas y más ágiles.

Y lo que sí que hemos tenido es, absolutamente, una trayectoria desde el primer gobierno, el primer Botànic.
Siempre hemos pensado: no es una cuestión de ahora, es una cuestión permanente.
Hemos pensado que la vivienda era una cuestión absolutamente prioritaria, desde el minuto uno.
De hecho, la primera ley que aprobó estas Cortes, a impulso del gobierno del Botànic, fue, precisamente, la ley de la función social de la vivienda, porque es un pilar más del estado de bienestar y así lo tenemos que concebir.
El derecho a la vivienda tiene que ser una realidad.

Desde esa perspectiva, lo que hemos pretendido es acabar con la especulación en la vivienda, y se han producido avances sustanciales.
Se movilizó el parque público de viviendas; se constituyó el observatorio del hábitat, en el que están representados todos los operadores para ver de qué manera podemos conseguir este objetivo común.
Se puso en marcha el índice de precios de referencia al alquiler en el mapa de las zonas más tensionadas.
Se ha producido una desgravación en el IRPF, que en este año ha aumentado un 34 % en las personas que han podido beneficiarse.
Y, desde luego, se ha incrementado el parque de viviendas protegidas.

Pero, además, como bien usted ha señalado, esta última semana, el último pleno del gobierno, se aprobó un decreto ley para frenar todo lo que son las situaciones, sobre todo, de vulnerabilidad y de emergencia residencial.
Es una norma, como bien ha dicho, que está orientada a evitar abusos en el ámbito inmobiliario, sancionar las prácticas especulativas y, desde luego, garantizar que nadie se quede en la calle sin alternativa habitacional.
Ese es el gran objetivo y lo que tenemos que conseguir.

En ese decreto ley también se incluyen medidas como la tipificación del acoso inmobiliario, la regulación de la unidad de ayuda ante el desahucio… También se señala que los grandes tenedores deberán notificar, en cualquier caso, cualquier desahucio para buscar un sistema y tener previsto un sistema de realojo.
Se ha creado también la figura del promotor social, para que se actúe en consecuencia y se cedan aquellas viviendas que los grandes tenedores mantengan vacías.

En definitiva, yo creo que es un acuerdo pionero en España, teniendo en cuenta que el marco general es el que debe evolucionar.
Y yo espero que, en las próximas semanas, se llegue a esa ley de la vivienda, que es una ley marco en la que hay muchas cuestiones que nosotros no podemos intervenir directamente, pero que, desde luego, lo que queremos es que haya un acuerdo, que haya una nueva ley de la vivienda y que facilite, en definitiva, las soluciones.

Y las soluciones pasan, pues, entre otras cosas, como que estamos intentado hacer que las viviendas de la Sareb sean útiles para todos los ciudadanos.
Por eso, esa adquisición de 500 viviendas por parte de la Generalitat es un avance positivo, pero tenemos que ir mucho más allá, porque, efectivamente, no tiene ningún sentido que permanezcan vacías viviendas en manos de la Sareb.

Y, en definitiva, este es el camino donde vamos a transitar.
Vamos a continuar avanzando, teniendo en cuenta a todos los operadores y sabiendo que tenemos que hacer también un esfuerzo en la construcción de viviendas de carácter social, aumentar la oferta para, también, de alguna manera, disminuir la demanda.

Y, en cierta medida, lo que es fundamental, lo que es prioritario: conseguir que no haya viviendas vacías, que las viviendas vacías tengan, de todas las maneras posibles, todos los incentivos para que, finalmente, puedan ser ocupadas por personas que, en estos momentos, carecen de ese derecho constitucional.

Esperemos que, desde el trabajo, desde la cohesión, seamos capaces de continuar beneficiando a la inmensa mayoría de la sociedad valenciana, por la mayoría social, gobernando desde el progreso para toda la sociedad.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, president.

Votació dels punts primer a dotzé de l'ordre del dia de la 76a sessió del Ple de les Corts Valencianes

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyories, passem ara a les votacions.
Tenim una llarga dinàmica de votacions.
Calcule que ens durà fins a uns 30 minuts les múltiples votacions.

Sense més dilació, tal com estava previst, i així ho vam acordar en la Junta del Síndics, anem a passar a votar els punts que tractàrem ahir.

I començarem amb el punt número 2, que és validació o derogació del Decret llei 2/2023, de 27 de gener, del Consell, sobre obligacions als operadors de transport públic col·lectius terrestres per a la reducció temporal del 50 % dels preus dels abonaments.
Anem a votar validació o derogació.
Senyories, comença la votació.
89, més 3, 92 vots favorables; 0 en contra, 0 abstencions.
Afegirem els vots telemàtics que ahir informàrem directament a les votacions.
Per tant, queda validat el Decret llei 2/2023.

Crec recordar que cap grup parlamentari va sol·licitar la tramitació com a projecte de llei.
Per tant, queda plenament validat.

Passarem, senyories, al tercer punt de l'ordre del dia, que és votació del Projecte de llei de la Generalitat de protecció, benestar i tinença d'animals de companyia i altres mesures de benestar animal.

Votem ara, senyories, les esmenes tècniques.
Votem l'esmena tècnica amb registre d'entrada 68.
905.
Senyories, comença la votació.
69, més 3, 72 vots favorables; 10 en contra, 11 abstencions.
Queda aprovada l'esmena tècnica.

Votem ara, senyories, l'esmena tècnica, amb registre d'entrada 69.
676, a l'article 44.
Comença la votació.
69, més 3, 72 favorables; 10 en contra, 11 abstencions.
Queda aprovada l'esmena tècnica.

Votem ara el bloc d'esmenes del Grup Parlamentari Popular.
Votem l'esmena d'aproximació, registre d'entrada 69.
952, a les esmenes 151 i 152.
Senyories, comença la votació.
33 vots favorables, 60 en contra, 0 abstencions.
Queda rebutjada l'esmena tècnica.

Votem ara l'esmena d'aproximació, registre d'entrada 66.
948.
Senyories, comença la votació.
33 vots favorables, 58 en contra, 0 abstencions.
Queda rebutjada l'esmena tècnica.

Votem l'esmena transaccional, registre d'entrada 69.
749.
Senyories, comença la votació.
72 vots favorables, 10 en contra, 11 abstencions.
Queda aprovada l'esmena transaccional.

Votem ara l'esmena transaccional, registre d'entrada 69.
750.
Senyories, comença la votació.
47 vots favorables, 35 en contra, 11 abstencions.
Queda aprovada l'esmena transaccional.

Votem ara l'esmena transaccional 69.
751.
Comença la votació.
48 vots favorables, 34 en contra, 11 abstencions.
Queda aprovada l'esmena transaccional.

Votem ara l'esmena transaccional, registre d'entrada 69.
752.
Comença la votació.
22 vots favorables, 60 en contra, 11 abstencions.
Queda rebutjada l'esmena transaccional.

Votem ara l'esmena transaccional, registre d'entrada 69.
753.
Comença la votació.
22 vots favorables, 59 en contra, 11 abstencions.
Queda rebutjada l'esmena transaccional.

Votem ara, senyories, les esmenes.

Votem ara les esmenes número 6, 108, 109 i 111, entenc que del Grup Parlamentari Popular, sí?
Sí, del Grup Parlamentari Popular.
Senyories, comença la votació.
34 a favor, 59 en contra, 0 abstencions.
Queden rebutjades les esmenes, efectivament, 6, 108, 109 i 111.

Votem ara les esmenes número 90, 183 i 235.
Senyories, comença la votació.
22 a favor, 71 en contra, 0 abstencions.
Queden rebutjades estes esmenes.

Votem ara les esmenes número 105, 132 i 145.
Comença la votació.
34 vots favorables, 49 en contra, 9 abstencions.
Queden rebutjades les esmenes.

Votem ara l'esmena número 130.
Comença la votació.
32 vots favorables, 59 en contra, 0 abstencions.
Queda rebutjada l'esmena.

Votem ara les esmenes número 173 i 217.
(Veus) Perdó.
Ah!
, perdó, sí.
Votem ara l'esmena 131.
Comença la votació.
Amb 22 vots favorables, 71 en contra i 0 abstencions, queda rebutjada l'esmena.

Ara sí, votem les esmenes en 173 i 217.
Senyories, comença la votació.
Amb 34 vots favorables, 50 en contra i 9 abstencions, queden rebutjades les esmenes.

Votem ara les esmenes 185 i 187.
Comença la votació.
Amb 22 vots favorables, 62 en contra i 9 abstencions, queden rebutjades les esmenes.

Votem ara l'esmena 196.
Comença la votació.
Amb 32 vots favorables, 61 en contra i 0 abstencions, queda rebutjada l'esmena.

Votem ara, senyories, l'esmena 213.
Comença la votació.
Amb 22 vots favorables, 71 en contra i 0 abstencions, queda rebutjada l'esmena.

Votem ara, senyories, les esmenes 233 i 234.
Comença la votació.
Amb 23 vots favorables, 59 en contra i 0 abstencions, queden rebutjades les esmenes.

I passem ara a votar les esmenes del Grup Parlamentari Ciudadanos.
Votem, en primer lloc, l'esmena número 29.
Comença la votació.
Amb 11 vots favorables, 51 en contra i 31 abstencions, queda rebutjada l'esmena.

Votem ara les esmenes número 30 i 190.
Comença la votació.
Amb 20 vots favorables, 73 en contra i 0 abstencions, queden rebutjades les esmenes.

Votem ara les esmenes 31, 184 i 188.
Comença la votació.
Amb 10 vots favorables, 82 en contra i 0 abstencions, queden rebutjades les esmenes.

Votem ara l'esmena número 186.
Comença la votació.
Amb 12 vots favorables, 73 en contra i 8 abstencions, queda rebutjada l'esmena.

Votem ara, senyories, l'esmena número 194.
Comença la votació.
Amb 20 vots favorables, 71 en contra i 0 abstencions, queda rebutjada l'esmena.

I votem ara l'esmena número 197.
Comença la votació.
Amb 42 vots favorables, 51 en contra i 0 abstencions, queda rebutjada l'esmena.
Votem ara l'esmena transaccional del… Votem ara el bloc d'esmenes del Grup Parlamentari Socialista Compromís i Unides Podem.
Registre d'entrada 67.
169.
Bé, hi ha una única esmena, que és l'esmena transaccional, registre d'entrada 69.
700.
Senyories, comença la votació.
Amb 50 vots a favor, 21 en contra i 22 abstencions, queda aprovada l'esmena transaccional.

I ara continuem amb l'esmena d'aproximació, registre d'entrada 66.
997.
Senyories, comença la votació.
Amb 24 vots favorables, 58 en contra i 11 abstencions, queda rebutjada l'esmena d'aproximació.

I ara, senyories, passem ja a votar l'articulat del projecte de llei.
Votem ara, concretament, el conjunt d'articles que va des del número 1 al número 52.
Comença la votació.
Amb 83 vots favorables, 10 en contra, 0 abstencions, queden aprovats este conjunt d'articles.

Votem ara un article en solitari, que és el número 5.
Comença la votació.
Amb 72 vots favorables, 10 en contra i 11 abstencions, queda aprovat l'article 5.

Votem ara els articles número 6, 7, 17 i 22.
Senyories, comença la votació.
Amb 61 vots favorables, 31 en contra i 0 abstencions, queden aprovats els articles.

Votem ara els articles número 13, 14, 23 i 35.
Comença la votació.
Amb 60 vots favorables, 33 en contra i 0 abstencions, queden aprovats els articles.

Votem ara els articles número 19, 48 i 51.
Comença la votació.
Amb 72 vots favorables, 10 en contra i 11 abstencions, queden aprovats els articles.

Votem ara l'article número 29.
Comença la votació.
Amb 61 vots favorables, 10 en contra i 22 abstencions, queda aprovat l'article.

Votem ara els articles número 36 i 37.
Comença la votació.
Amb 83 vots favorables, 10 en contra i 0 abstencions, queden aprovats els articles.

Votem ara els articles 38 i 39.
Comença la votació.
Amb 61 vots favorables, 10 en contra i 22 abstencions, queden aprovats els articles.

Votem ara els articles número 42 i 45.
Comença la votació.
Amb 50 vots favorables, 43 en contra i 0 abstencions, queden aprovats els articles.

Votem ara l'article número 43.
Comença la votació.
Amb 50 vots favorables, 21 en contra i 22 abstencions, queda aprovat l'article.

Votem ara l'article número 44.
Comença la votació.
Amb 72 vots favorables, 21 en contra i 0 abstencions, queda aprovat l'article.

Passem a les disposicions.

Votem ara la disposició addicional primera, la disposició addicional segona i la disposició addicional cinquena.
Senyories, comença la votació.
Amb 82 vots favorables, 10 en contra i 0 abstencions, queden aprovades les disposicions.

Votem ara la disposició addicional tercera.
Comença la votació.
Amb 83 vots favorables, 10 en contra i 0 abstencions, queda aprovada la disposició.

Votem ara la disposició addicional quarta.
Comença la votació.
Amb 72 vots favorables, 9 en contra i 11 abstencions, queda aprovada.

Votem ara la disposició addicional sisena.
Comença la votació.
Amb 60 vots favorables, 10 en contra i 11 abstencions, queda aprovada.

Votem ara la disposició transitòria primera i segona.
Senyories, comença la votació.
Amb 72 vots favorables, 10 en contra i 10 abstencions, queden aprovades les disposicions transitòries.

I ara, les transitòries, anem a votar ara tercera, quarta, cinquena i sisena.
Senyories, comença la votació.
Amb 72 vots favorables, 10 en contra i 11 abstencions, queden aprovades.

Votem ara la disposició transitòria setena.
Senyories, comença la votació.
Amb 50 vots favorables, 10 en contra i 33 abstencions, queda aprovada.

Votem ara la disposició transitòria huitena.
Comença la votació.
Amb 50 vots favorables, 10 en contra i 33 abstencions, queda aprovada.

Votem ara la disposició transitòria novena.
Comença la votació.
Amb 72 vots favorables, 10 en contra i 11 abstencions, queda aprovada la disposició.

Votem ara la disposició derogatòria única, disposició final primera i disposició final segona.
Senyories, comença la votació.
Amb 49 vots favorables, 10 en contra i 34 abstencions, queden aprovades les disposicions.

Votem ara l'exposició de motius de la llei.
Comença la votació.
Amb 50 vots favorables, 10 en contra i 33 abstencions, queda aprovada l'exposició de motius.

I ara hauria d'eixir una música perquè anem a votar ja el projecte de llei, per a cridar l'atenció, la votació del projecte de llei.

Senyories, anem a votar el projecte de llei, de la Generalitat, de protecció, benestar i tinença d'animals de companyia i altres mesures de benestar animal.
Senyories, comença la votació.
Amb 50 vots favorables, 43 en contra i 0 abstencions, queda aprovat el projecte de llei de benestar animal.
(Aplaudiments)

Senyories, anem a continuar.
Hem passat l'equador de les votacions, però encara ens queden unes quantes.

I ara anem a votar el punt quart de l'ordre del dia, que, com tots vostés saben, és: votació del dictamen de la Comissió de Medi Ambient, Aigua i Ordenació del Territori sobre el projecte de llei, de la Generalitat, de creació de l'Agència Valenciana de Canvi Climàtic.
Votem, en primer lloc, senyories, l'esmena tècnica, registre d'entrada 69.
704, del Grup Parlamentari Compromís.
Senyories, comença la votació.
Amb 48 vots favorables, 32 en contra i 11 abstencions, queda aprovada l'esmena tècnica.

Votem ara, senyories, l'esmena tècnica, registre d'entrada 69.
706, del Grup Parlamentari Compromís, l'article 4.
1.
Comença la votació.
Amb 50 vots favorables, 31 en contra i 11 abstencions, queda aprovada l'esmena tècnica.

Votem ara les esmenes dels grups parlamentaris Compromís i Unides Podem, número 25 i 29.
Senyories, comença la votació.
Amb 24 vots favorables, 58 en contra i 11 abstencions, queden rebutjades les esmenes número 25 i 29.

Passem ara, senyories, a votar les esmenes del Grup Parlamentari Popular, número 1 i 8.
Senyories, comença la votació.
Amb 33 vots favorables, 49 en contra i 11 abstencions, queden rebutjades les esmenes.

Votem ara les esmenes del Grup Parlamentari Popular, número 4 i 5.
Comença la votació.
Amb 34 vots favorables, 59 en contra i 0 abstencions, queden rebutjades les esmenes.

Votem ara l'esmena del Grup Parlamentari Ciudadanos, número 12.
Comença la votació.
Amb 11 vots favorables, 60 en contra i 22 abstencions, queda rebutjada l'esmena.

Votem ara les esmenes del Grup Parlamentari Ciudadanos, número 19 i 21.
Comença la votació.
Amb 32 vots favorables, 60 en contra i 0 abstencions, queden rebutjades les esmenes.

Votem ara l'esmena del Grup Parlamentari Ciudadanos, número 27.
Comença la votació.
Amb 11 vots favorables, 81 en contra i 0 abstencions, queda rebutjada l'esmena.

I ara ja passem a votar els articles de la llei, que veig ací que els hem de votar un a un.
Els podríem agrupar tots?
Menos la disposición transitoria única.
D'acord.
Doncs, si estem tots d'acord, votem l'article 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, derogatòria única, final primera i final segona.
I després votaríem la transitòria única.
D'acord?
(Diuen que sí) Molt bé, senyories, anem a votar tots estos articles i disposicions.
Comença la votació.
Amb 50 vots favorables, 43 en contra i 0 abstencions, queden aprovats els articles i disposicions que hem referit.

I passem ara a votar la disposició transitòria única.
Senyories, comença la votació.
Amb 72 vots favorables, 10 en contra i 11 abstencions, queda aprovada la disposició transitòria única.

Votem ara l'exposició de motius de la llei.
Comença la votació.
L'exposició de motius ha estat aprovada amb 50 vots favorables, 41 en contra i 1 abstenció.

I votem finalment el projecte de llei.
No ix la música, però jo us remarque perquè és important.
Senyories, comença la votació.
El projecte de llei de creació de l'agència valenciana de canvi climàtic ha estat aprovat amb 50 vots favorables, 42 en contra i 0 abstencions.
 (Aplaudiments)

Continuem amb els punts que tractàrem en la llarga i extensa sessió de ple d'ahir dimecres.

I passem al punt 5, que és el debat de totalitat de la proposició de llei d'habitatges col·laboratius de la Comunitat Valenciana, presentada pel Grup Parlamentari Unides Podem.
Registre d'entrada 68.
419.
Perdó, perdó.
Un segon.
Ah!
, perdó, perdó, perdó.
La proposició està presentada pel Grup Parlamentari Unides Podem, però anem a votar ara l'esmena a la totalitat al text alternatiu, presentada pel Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana.
Registre d'entrada 68.
419.
Efectivament, votem l'esmena a la totalitat.
Senyories, comença la votació.
Amb 10 vots favorables, 60 en contra i 23 abstencions, queda rebutjada l'esmena a la totalitat.

Per tant, passem al punt sext de l'ordre del dia, que és una esmena a la totalitat presentada pel grup parlamentari Vox Comunidad Valenciana, al projecte de llei, de la Generalitat, de mesures per al despoblament a la Comunitat Valenciana.
Votem ara l'esmena a la totalitat, registre d'entrada 68.
917.
Senyories, comença la votació.
L'esmena a la totalitat ha estat rebutjada amb 32 vots favorables, 50 en contra, 11 abstencions.

Votem ara, senyories, el punt 6.
2.
, que és l'esmena a la totalitat a este projecte de llei, presentada pel Grup Parlamentari Popular.
Registre d'entrada 68.
978.
Senyories, comença la votació.
Amb 32 vots favorables, 50 en contra i 11 abstencions, queda rebutjada l'esmena a la totalitat presentada pel Grup Parlamentari Popular.

I, al mateix text, hi ha una altra esmena a la totalitat, que és el punt… Passem al 7, perdó.
Passem al 7, que és un altre projecte de llei que té una esmena a la totalitat, efectivament, que és l'esmena a la totalitat al nou projecte de llei de participació ciutadana i foment de l'associacionisme de la Comunitat Valenciana.
I ara votem l'esmena a la totalitat presentada pel Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana.
Registre d'entrada 69.
343.
Senyories, comença la votació.
Amb 32 vots favorables, 50 en contra i 11 abstencions, queda rebutjada l'esmena a la totalitat.

I, al mateix projecte de llei, hi ha una altra esmena a la totalitat presentada pel Grup Parlamentari Popular, registre d'entrada 69.
371, que anem a votar tot seguit.
Votem l'esmena a la totalitat del Grup Parlamentari Popular.
Comença la votació.
Amb 32 vots favorables, 50 en contra i 11 abstencions, queda rebutjada l'esmena a la totalitat presentada pel Grup Parlamentari Popular.

Votem ara el punt 8 de l'ordre del dia, que és: debat i votació del dictamen de la comissió especial d'estudi de l'assetjament escolar per a impulsar polítiques concretes per a la prevenció i l'actuació davant la violència entre iguals en l'àmbit escolar i la infància.
Senyories, anem a votar el dictamen.
Comença la votació.
Amb 83 vots favorables, 10 en contra i 0 abstencions, queda aprovat el dictamen de la comissió especial d'estudi de l'assetjament escolar.

I passaríem al punt 9.
1, que és: debat i votació del dictamen de la comissió especial d'estudi de les mesures de prevenció dels riscos derivats dels forts temporals.
Votem ara el vot particular presentat pel Grup Parlamentari Popular.
Registre d'entrada 68.
613.
Senyories, comença la votació.
Amb 34 vots favorables, 50 en contra i 9 abstencions, queda rebutjat el vot particular.

Votem ara al mateix debat de la comissió especial el vot particular presentat pel Grup Parlamentari Ciudadanos.
Registre d'entrada 68.
626.
Senyories, comença la votació.
Amb 32 vots favorables, 52 en contra i 9 abstencions, queda rebutjat el vot particular del Grup Parlamentari Ciudadanos.

I, al mateix dictamen de la comissió especial, s'ha presentat un vot particular del Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana, registre d'entrada 68.
635, que anem a votar tot seguit.
Comença la votació.
Amb 10 vots favorables, 60 en contra i 23 abstencions, queda rebutjat el vot particular.
I ara sí, anem a votar el conjunt del dictamen de la comissió especial d'estudi de les mesures de prevenció dels riscos derivats dels forts temporals.
Senyories, comença la votació.
Amb 50 vots favorables, 43 en contra i 0 abstencions queda aprovat el Dictamen de la comissió especial d'estudi de les mesures de prevenció dels riscos derivats dels forts temporals.

Ens queden tres votacions, senyories.

Passem al punt de l'ordre del dia número 10, que és la Moció subsegüent a la interpel·lació a la consellera de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica sobre la política general del Consell davant la investigació penal de qualsevol persona que ostente la condició de membre del Consell, presentada pel Grup Parlamentari Popular; registre d'entrada 57.
089.
Senyories, comença la votació.
43 vots favorables, 50 en contra i 0 abstencions queda rebutjada la moció subsegüent.

I passem al punt 11, que és la Moció subsegüent a la interpel·lació al conseller de Sanitat Universal i Salut Pública sobre la política general en matèria de sanitat, i, en concret, sobre plans a curt, mitjà i llarg termini per a solucionar els problemes d'atenció primària, que presenta el Grup Parlamentari Ciudadanos; registre d'entrada 68.
258.
Senyories, comença la votació.
Amb 42 vots favorables, 51 en contra i 0 abstencions queda rebutjada la moció subsegüent.

I finalment, senyories, votem el punt 12, que és la Moció subsegüent a la interpel·lació al conseller de Sanitat Universal i Salut Pública sobre la política general del Consell en matèria de gestió de llistes d'espera en sanitat, presentada pel Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana; registre d'entrada, 68.
300 Senyories, comença la votació.
Amb 43 vots favorables, 50 en contra i 0 abstencions queda rebutjada la moció subsegüent.

Preguntes

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyories, i amb esta última votació, passem al següent i últim punt de l'ordre del dia, que són les preguntes de control al Consell.
Entrem al punt número 14, preguntes de control al Consell.

La primera pregunta serà la que formula l'il·lustre diputat José Juan Zaplana, en nom del Grup Parlamentari Popular, al conseller de Sanitat Universal i Salut Pública sobre els drets laborals del personal auxiliar depenent de la Conselleria de Sanitat.

Senyories, demanaria un poquet de silenci perquè puguem escoltar l'orador, al qual donem la benvinguda ací a la trona.

Senyories, escoltarem la pregunta de control, quan vosté vullga, senyoria.

El senyor Zaplana López:

Un momento.

El senyor president de les Corts Valencianes:

Sí, esperem.

Senyories, estem esperant que se puga fer el silenci necessari per escoltar la pregunta de control en este punt de l'ordre del dia.

Quan vosté vullga, senyoria.

El senyor Zaplana López:

Gracias, presidente.

Lo primero, señor conseller, sorpresa, sorpresa, ha eliminado usted la mascarilla, nos dijo que la llevaría durante la covid, no sé si da por zanjado la covid o porque ya estamos en campaña electoral y quiere que todo el mundo le vea la cara, no lo sé, nos lo aclarará después.

Pero, mire, hace algunos años ustedes se inventaron, al margen del ordenamiento jurídico en materia laboral, una figura, la figura del laboral a extinguir en el sistema sanitario, y que se ha convertido posteriormente en un cajón de sastre.
En un inicio a esta figura se trasladó a los trabajadores como una opción para incorporarse al sistema público con el derecho de permanecer en su puesto hasta jubilación, fallecimiento u otra causa legal, con muchas expectativas e ilusiones y confiando en las bonitas palabras que los altos cargos de su conselleria les transmitían.

Los primeros fueron los trabajadores del Departamento de Salud de la Ribera, que en la Asamblea General de Trabajadores del 20 de enero, pero no del 20 de enero de hace cinco años, del 20 de enero de este año, han decidido ir a la huelga por el desprecio y el ninguneo que reciben desde su conselleria y el ataque a sus derechos laborales.

Después, ante los de Torrevieja y las resonancias dudaron ustedes de crear entonces una empresa pública, y esos altos cargos de la conselleria, en reuniones con sindicatos que todos tuvimos la oportunidad de escuchar, defenestraron totalmente la figura del laboral a extinguir por la imposibilidad de desarrollarla y de cubrir los derechos laborales mínimos que los trabajadores estaban reclamando, apostando entonces por una empresa pública.
Pero la decisión no fue proteger los derechos de los trabajadores, fue una decisión política y chantajista de los radicales de Compromís y de Podemos que les hicieron a ustedes hacerlos laborales a extinguir sabiendo que había muchos problemas en esa figura.

El próximo 4 de marzo, me imagino que se lo habrán comunicado, manifestación en Torrevieja.
¿Podría explicarles por qué han recurrido en los tribunales su convenio colectivo?
Porque, después del trato vejatorio que recibieron el jueves pasado en su conselleria, todavía nadie les ha explicado el por qué.

Y luego los servicios de farmacia hospitalaria sociosanitarios, que también los hicieron laborales a extinguir.
Y, mire, tras conocer que le iba a formular esta pregunta sobre el tema, me piden a usted que le traslade esta información, este email que me mandan: «Nos sentimos utilizados por la conselleria por la reversión del sistema público de un servicio en condiciones de absoluta explotación comparados con otros compañeros que trabajan como estatutarios en la conselleria.
De cara a la opinión pública la conselleria se ha apuntado un punto, pero la realidad es que a costa de unas condiciones laborales y sociales donde ni siquiera tenemos reconocida la antigüedad de prestación del servicio, como digo, una clara explotación.
» Esto lo dicen los trabajadores de la farmacia sociosociosanitaria.

Conseller, ¿podría explicarme si usted es consciente de la gran problemática que viven y sufren los trabajadores sanitarios que ustedes han encasillado en la figura laboral extinguir?
¿Y qué plan tiene para ellos para el futuro?

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Escoltarem la resposta de l'honorable conseller de Sanitat a la qüestió que s'acaba de plantejar per part de l'il·lustre diputat José Juan Zaplana.

El senyor conseller de Sanitat Universal i Salut Pública:

Señoría, muchísimas gracias.

Evidentemente me he quitado la mascarilla a raíz del día 8, porque la incidencia de covid ya es muy baja y creo que solamente la debo de llevar en estos momentos, como bien he dicho a la ciudadanía, como uso responsable en aquellos ambientes en que, o bien porque yo tenga algún síntoma compatible con algún virus respiratorio o haya gente a mi alrededor que tenga inmunosupresión y la deba de llevar.
Yo creo que es, creo sinceramente que es una buena noticia.
Y muchísimas gracias.

En segundo lugar, evidentemente yo creo que la figura de personal laborable a extinguir ha generado una serie de problemas, fundamentalmente porque se rige por convenios subrogados, por convenios históricos, y el personal laboral a extinguir cuando se compara con los estatutarios con los que está trabajando, como ocurrió por ejemplo en Alzira, se siente que tienen menos derechos laborales.
Y objetivamente exige que en el nuevo convenio que se haga con conselleria -hablo de Alzira, pero también Torrevieja, hablo con los subrogados de Eresa o con las farmacias- exigen que tengan los mismos derechos que los trabajadores estatutarios.

Y, en ese sentido, le tengo que decir que desde el punto de vista de la conselleria, en primer lugar, a su convenio, en su convenio, en la plaza de laboral a extinguir, tienen garantizados todos los derechos adquiridos.
Eso es así.

Ahora bien, ¿cuál es la postura de conselleria?
Llegar a una negociación en el nuevo convenio que vaya aproximando totalmente sus derechos laborales a los estatutarios.

¿Cuál es la historia de las negociaciones con Alzira?
30 reuniones y un acercamiento progresivo, fundamentalmente acercamiento en los siguientes puntos: el derecho a la retribución por incapacidad temporal, que no lo tenían, lo aceptamos de lleno; en el Plan de igualdad de movilidad, de natalidad, de embarazo, etcétera; en el incremento salarial retributivo exactamente igual con los estatutarios en los siguientes años; en integrarse en el sistema retributivo de la conselleria de forma progresiva, y en la reducción de la jornada laboral, que esa es la que debemos de negociar a largo plazo.

Es decir, que, como usted sabe, en estos momentos el personal laboral fijo a extinguir tiene unas jornadas laborales anuales mucho mayores que los estatutarios, y debemos convenir en un planteamiento progresivo para ir disminuyendo esto.
¿Eso qué quiere decir?
Que conselleria en ningún momento ha ocultado las circunstancias, que se ha reunido para cerrar un convenio en treinta ocasiones con Alzira, con Torrevieja se ha reunido en cuatro ocasiones.
Efectivamente, la impugnación del convenio anterior hecha por Abogacía, que tiene cuatro puntos, la estamos considerando.
He pedido un informe definitivo a Abogacía para ver si es pertinente anular la impugnación.
Y en muy pocos días tendré la opinión de Abogacía y considerar, obviamente, la anulación de la impugnación.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, conseller.
Només li queden set segons, si dóna peu a contestar.

Continuarem amb la pregunta.

Donem la benvinguda als estudiants de la Universitat de València Estudi General, de primer de Dret.
No veig el meu nebot, Ferran Morera, que està cursant primer de Dret curiosament, però serà un altre grup supose.
Bé, benvinguts a esta sessió de control, una de les funcions del nostre parlament.

Quan vosté vullga, senyoria.

El senyor Zaplana López:

Mire, señor Mínguez, no sé si usted nos trata de engañar o si le engañan a usted.
Esto que nos acaba de contar del convenio de Alzira, de los acuerdos de Alzira, se lo mandaron ayer al comité de empresa a las tres de la tarde, y es una propuesta que ustedes le hacen que el comité de empresa ha recogido esta mañana a las nueve de la mañana, y usted lo da como acuerdo.
Señor Mínguez, se lo están contando mal o usted nos está mintiendo, porque eso no es cierto, eso no es cierto.
Convocaron huelga y van a ir a la huelga, y van a ir a la huelga.
Le convocaron huelga el 19 de enero, una asamblea de trabajadores, y están pendientes.
Y usted dice treinta reuniones, pero treinta reuniones donde no ha habido negociación colectiva, donde no ha habido negociación colectiva para nada, y usted lo sabe porque se lo habrán contado.
O es que nos miente.

Cuando usted habla de los convenios históricos, los convenios no son históricos.
Estamos hablando de un convenio del año 2020, estamos hablando de un convenio.
Usted ha paralizado el de Dénia, tiene paralizado el de Dénia desde agosto, y esos convenios no es que los denuncie, no es que los denuncie para negociar un convenio nuevo, es que esos convenios usted los está llevando a los tribunales para anular esos convenios, señor Mínguez.
Hay una gran diferencia en la negociación sindical.

Usted está recurriendo y reduciendo los derechos de los trabajadores.
Mire, le voy a poner un ejemplo.
Ésta es una solicitud del director médico del hospital de Alzira -se lo voy a dejar aquí-, reclama jefes de sección para el hospital de Dénia de urgencias, porque ninguno de los trabajadores de Alzira, ninguno de los trabajadores de Alzira puede ser jefe de sección porque se requiere ser estatutario.
Ustedes, en esa figura laboral a extinguir, se han cargado los derechos colectivos de todo el mundo.
Hace unos minutos -termino, presidente-, cuando aquí estábamos ejerciendo nuestro derecho al voto, los trabajadores de Torrevieja estaban ejerciendo también su derecho a manifestarse porque se sienten abusados y ninguneados por la conselleria de sanidad.
(Aplaudiments) Tienen cinco reuniones…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

El senyor Zaplana López:

…pendientes con usted, señor Mínguez, y usted no les ha dado cita.

Esa es la herencia que ustedes están dejando.
No han revertido nada, han destrozado el sistema sanitario público, señor Mínguez.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Ens hem excedit un poquet en la pregunta, però seré tolerant també fins arribar amb el conseller perquè puga concretar i finalitzar la resposta.

Quan vosté vullga, conseller.

El senyor conseller de Sanitat Universal i Salut Pública:

Gracias, señoría.

Yo quiero enviar desde aquí un mensaje a los trabajadores del personal laboral a extinguir que reivindican un acuerdo para alcanzar los mismos derechos laborales que el personal estatutario por considerar que son mejores que los que actualmente tienen.

Este gobierno tiene la firme voluntad de alcanzar un acuerdo para que estas reivindicaciones se consoliden dentro del marco legalmente posible.
Pero también deseo que reflexionen, en el supuesto de que hubiera un cambio de gobierno tengan ustedes la incertidumbre de que esto ocurra.
Ya lo hicieron una vez y lo pueden volver a reproducir.
Las concesiones revertidas pueden volver a ser gestionadas por empresas privadas, y ustedes nunca tendrán la posibilidad de tener los derechos laborales del personal estatutario que tanto reivindican.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, conseller.

Continuarem amb les preguntes de control.

Ara, en nom de…, següent pregunta, que formula l'il·lustre diputat David García, al conseller de sanitat universal.

Senyor David García, quan vosté vullga.

El senyor García Gomis:

Doy por reproducida la pregunta, señor presidente.

El senyor president de les Corts Valencianes:

Un segon.

La pregunta que l'il·lustre diputat ha donat per reproduïda serà contestada per l'honorable conseller.
És la pregunta sobre els serveis d'assistència mèdica d'urgències.

Té la paraula l'honorable conseller.

El senyor conseller de Sanitat Universal i Salut Pública:

Señoría, la pregunta es cómo está el SAMU hoy, ¿no?
Cuáles son las características del SAMU de hoy.

Bien, las características del SAMU de hoy usted las conoce perfectamente, porque ya lo hemos comentado otras veces.
Además, sé que usted, igual que yo, somos muy partidarios de un servicio excelente, que ha demostrado su eficacia en los momentos más difíciles…, pero no en los momentos más difíciles porque, llamémosle como son, es la UCI de la calle.
Y, por lo tanto, ellos son los profesionales que afrontan las situaciones emergentes en cada momento, en cada situación, los 365 días del año.

¿Cuál es la diferencia que tiene en estos momentos el SAMU con respecto a años anteriores?
Pues mire usted, hemos aumentado los recursos económicos para infraestructuras, hemos aumentado los recursos humanos y el equipamiento.
El equipamiento, en estos momentos, de una unidad móvil del SAMU tiene estos 12 folios de equipamiento, es la más alta tecnología que pueda existir en una unidad móvil.
Hemos aumentado el número de ambulancias SAMU; hemos aumentado también, considerablemente, el número de SAMU que actúan 24 horas al día.

Hemos aumentado las retribuciones y les hemos dotado de tecnología.
En estos momentos, estamos aplicando un programa piloto en seis unidades móviles con sistemas de gestión electrónica para que exista, realmente, una historia unificada con el resto de las historias de la Comunidad Valenciana.

Por lo tanto, en estos momentos, y no por eso tenemos que estar totalmente satisfechos, porque de la reflexión de algunas de las inconveniencias observadas en el último año se van a hacer mejoras sustanciales, le puedo decir que en estos momentos las dotaciones, desde todos los puntos de vista, de las unidades SAMU son considerablemente superiores a las de los años 2015-2016.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, conseller.

Ara, l'il·lustre diputat farà més extensiva…, concretarà la pregunta.
I encara tindrà temps de poder concretar la resposta en este apartat de control.

Quan vosté vullga, senyoria.

El senyor García Gomis:

Sí, un segundito.

Muchas gracias, señor presidente.

Señor Mínguez, Miguel.
Me va a permitir que hoy le tutee por ser la última vez.

Mire, le recomiendo un libro: La hora de oro, 60 minutos para salvar una vida, que es un homenaje a la trayectoria de Vicente Chuliá Campos, una persona que implantó los SAMU en la Comunidad Valenciana y que, como usted y como yo, coincide en la importancia de la emergenciología y la importancia que tiene que esté completamente dotada.

Mire, hace un año presentaron ustedes un plan que venía a solucionar los problemas que había dejado la consejera.
Usted se ha querido remontar al 2015 a comparar, y no compare con el 2015 porque, en el 2015, los SAMU iban con médicos y ahora no es así.
Entonces, es un problema.

Mire, tenemos el problema del SES: sigue siendo un búnker, no contestan a los trabajadores.
La señora Begoña Arcos sigue abandonándolos.
Lo que es peor, ese plan no ha servido para nada.

Habla usted de equipamiento.
Bueno, es que los trabajadores del SAMU, señor Mínguez, no tienen todavía, a fecha de hoy, después de una ola de frío, material para el frío.
No tienen esa uniformidad de invierno que les hacía falta, ni los zapatos… Ni tampoco, por supuesto, siguen sin tener, escuche bien, un servicio de lavandería.
Después de un accidente, se tienen que llevar su ropa a su casa para lavarla y eso es un problema y, aparte, me permitirá, es una guarrada.

Siguen sin solucionar el problema de la violación de la ley orgánica de protección de datos.
Siguen guardando todos los servicios en unas carpetitas azules.
Siguen sin darles soluciones.

Porque usted ha hablado de que ha aportado, por ejemplo, tecnología.
Hablemos de esas tablets que les ha dado, después de diez años prometiendo la digitalización, les han dado unas tablets.
El programa es un lío, funcionan fatal y son muy poco operativas.
Y es el problema que tienes cuando pones de encargado de digitalización a una persona enchufada a la consejería a dedo, que se dedica a irse a la frontera de Polonia con una chaquetita de médico.

Ese es el problema que tenemos, principalmente, señor Mínguez, los enchufismos que han llevado a destrozar el servicio SAMU.
Porque nos encontramos cosas como estas: 5.
000 euros en material.
Años, siguen así.
Es que ni siquiera los mueven para utilizarlos en otro sitio.
¿Qué pinta esto en la base SAMU si no se puede utilizar?
5.
000 euros por base, señor Mínguez.
Y están ahí, tirados a la basura.
Pero es que es el problema que tenemos con el material.

Y es el problema que tenemos cuando no sabemos realmente lo que hacemos.
Porque, claro, lo que importa es la foto, señor Mínguez.
¿Se acuerda usted que tuvieron que desmontar los carteles de la base SAMU de Manises para ponérsela corriendo a la de Tres Forques?
Oiga, pues una de dos, o se lo devuelven a la base de Manises o mándenles uno nuevo, porque la de Manises ahora está sin carteles.
Pero, claro, como digo, lo de la foto.

Lo que importa es la ideología.
Lo que importa es…, cometemos el error y seguimos adelante.
Le dicen por activa y por pasiva: no unifiquen los CICU.
No unifiquen los CICU.
¿Qué hacen ustedes?
Centralizar los CICU en Valencia.
¿Para qué?
Para que terminen los de Alicante coordinando Alicante, los de Valencia Valencia y Castellón Castellón.
Pero es que encima lo mejor de todo es lo de los turnos.
Es que los de Castellón entran a las nueve de la mañana hasta las nueve de la noche, luego de las nueve de la noche hasta las nueve de la mañana, libran dos, trabajan cuatro; luego los de Castellón hacen turno, los de Valencia hacen otro turno y los de Alicante hacen otro turno diferente.
¿Eso qué unificación es, señor Mínguez?
Eso es una chapuza en toda regla.

¿Y el problema de la chapuza sabe cuál es?
Que encima los han metido en un espacio tan pequeño, porque el edificio del SES aún no está preparado, ¿y qué pasa?
Con los pasillos llenos de taquillas, solamente hay un baño para chicos y un baño para tal, otra guarrada más, y unas condiciones insalubres.

Mire, podemos poner la tecnología que haga falta, pero si en los SAMU no van los médicos para poder manejarla, no nos sirve de nada.
Podemos poner más unidades SAMU, las que ustedes quieran.
Vayan a la Ford, a donde quieran y compren SAMU por todos lados.
Pero si no tenemos personal sanitario para los SAMU, no son SAMU, por mucho que ustedes lo pongan ahí en un lateral.
Un SAMU es un técnico de emergencia sanitaria, un personal de enfermería…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyoria.

El senyor García Gomis:

…y un personal médico.

Y termino despidiéndome de usted, señor Mínguez, agradeciéndole su buena labor, aunque se nos ha hecho político demasiado rápido.
Aquí tiene un amigo, y espero que siga usted peleando por los servicios de emergencia en homenaje al señor Chuliá, que Dios lo guarde en su gloria.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Contestarà l'honorable conseller de sanitat a les qüestions que s'han plantejat en esta qüestió.

Quan vosté vullga, conseller.

El senyor conseller de Sanitat Universal i Salut Pública:

Bueno, muchísimas gracias, señoría.

Tomo nota debida de las deficiencias que usted acaba de enumerar para hacer una evaluación y modificarlas, sin lugar a duda.

Desde el punto de vista de las historias clínicas, ya le comento que es verdad que en estos momentos se está utilizando una historia en papel, pero que en un futuro esto se va a solucionar.

Yo lo que le quisiera es mostrar datos esperanzadores, porque yo tengo la absoluta convicción de que el personal del SAMU y el propio servicio van a mejorar ostensiblemente.
(Mostra una sèrie de gràfics) Mire, esto es una curva de inversiones en el servicio de emergencias sanitarias.
Hemos pasado de menos de 100.
000 a 1.
100.
000 euros, porque se ha invertido muchísimo en infraestructuras y en tecnología.

Esta es la curva de SAMU…, esto es del 2017, he puesto el 2017, no me quiero comparar con nadie.
Del 2017 hasta el 2022 hemos aumentado las unidades de SAMU, pero fundamentalmente lo que hemos aumentado son las unidades que trabajan 24 horas.

Esto es el incremento de profesionales sanitarios desde el 2017.
Hemos incrementado no solamente los profesionales de enfermería, médicos y profesionales del CICU.

Estos son los incrementos salariales de todos los profesionales, tanto de enfermería como médicos, etcétera, etcétera.

Esto es la unidad de SAMU con médico a lo largo de todo el año pasado.
Como pueden ver ustedes en las barras amarillas, el 98 %, por ejemplo, en diciembre iban con médico.

Y esto es la aplicación…, todas las unidades de emergencias -y acabo ya rápidamente- atienden, aproximadamente, dos mil avisos al día, de los cuales 727 son emergencias reales.
Y gracias a la eficacia del personal del SAMU desde el año 2018, que incorporó lo que llamamos reanimación cardiaca básica, reanimación cardiopulmonar básica, instruida desde los coordinadores del SAMU, esto es el número de recuperaciones básicas que se hacen desde el año 2018.
Los hemos incrementado casi prácticamente al doble, aunque la morbimortalidad sigue siendo elevada, solamente recuperamos el 8 %.

En definitiva, yo considero que este gobierno…, y en los próximos meses objetivaremos una mejoría sustancial, fundamentalmente de los recursos del SAMU a nivel de infraestructuras, abriremos la nueva localización.
Y esas disminuciones que usted nos ha comentado a nivel de ropa, lavandería, etcétera, serán subsanadas inmediatamente.
Y lo mismo la pertinencia de las duchas.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, conseller.

Següent pregunta, que formula l'il·lustre diputat Juan Carlos Caballero.
(Veus)

Passarem a la següent pregunta, senyories.
Pregunta que formula la il·lustre diputada Yaneth Giraldo i el diputat Tony Woodward.
 (Veus)

Les canviem, no patisca, que la posarem, no passa res.

Passarem ara a la pregunta de mesa ací en l'audiència jove que tenim, sobre les dificultats per emancipar-se de la joventut valenciana, que formula l'il·lustre diputat Tony Woodward.

Senyor Woodward, que estan escoltant-lo amb molta atenció per esta pregunta que va a formular vosté a l'honorable conseller d'economia.

El senyor Woodward Poch:

Muy bien.

Muchas gracias, señor presidente.

Señor conseller, volvemos.
Decía que ya no volveríamos a confrontar ideas, pero volvemos a ello.

Mire, para los jóvenes del País Vasco y de Navarra, hoy es mucho más fácil emanciparse que para un alicantino, para un valenciano o para un castellonense.
Y gracias fundamentalmente a tres aspectos.
Uno, por el nivel de riqueza y desarrollo económico de estos territorios, por las medidas económicas de apoyo de sus gobiernos autonómicos, pero, sobre todo, gracias al apoyo del Partido Popular, del Partido Socialista y de Podemos a la renovación del cupo vasco y del concierto, tanto del País Vasco y Navarra, por la vía de urgencia, que se ha realizado esta mañana en el Congreso de los Diputados para los próximos cinco años.
Nuestro sistema de financiación se debería haber actualizado en el 2014, en el 2019, y nada de nada.
Pero el cupo vasco y el cupo navarro, bueno, pues ya lo han actualizado dos veces y nosotros seguimos votando en contra en Madrid, ustedes y nosotros, parece mentira que nos demos la mano en este tema.

Y yo le pregunto realmente ahora: ¿considera que las medidas impulsadas por su gobierno, el Botànic, en cuanto a la emancipación de nuestros jóvenes, están siendo eficaces, teniendo en cuenta todo esto que le he dicho?

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Contestarà el conseller d'economia sobre esta pregunta que s'acaba de formular.

Quan vosté vullga, conseller.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Sí, moltes gràcies, president.

Senyoria, senyor Woodward, tornem a vore's, això que vosté deia que ja no ho faríem més.

I, mire, estic molt d'acord, l'emancipació, que és la pregunta que vosté fa respecte a la gent més jove, va lligada a moltíssims factors, però moltíssims.
Mire, el tema del finançament és un, però jo parlaria també, per exemple, del PIB en indústria que té Navarra o el PIB en indústria que té el País Basc.
D'ahí la importància de la reindustrialització, de la innovació, de la digitalització, de l'atracció d'inversions, que, al final, generen una ocupació més estable, de més qualitat.
Vosté pregunta què hem fet durant tots estos anys, no?
Si resulta que hem perdut més de sis punts del PIB en els darrers 25-30 anys.
Això també és important, no?
I per això és fonamental tindre polítiques públiques també dirigides a la formació, a la inserció, a la qualitat de l'ocupació juvenil, amb la millora de les condicions laborals i salarials.

I tot això s'ha de continuar complementant amb mesures que afavorisquen també l'accés a l'habitatge per a la població jove, també un altre factor que este govern també està fent.
I amb la necessitat bàsica de l'aprovació de la llei estatal de la vivenda, que sap que està ara tramitant-se, no?
Hem vist que formen part del nostre compromís amb la joventut i estem en eixe camí.
Este govern està en eixe camí i que no li càpia cap dubte que seguirem reindustrialitzant el País Valencià i demanant al govern central, mane qui mane, eixe finançament que faça factible l'emancipació dels nostres joves.

Gràcies.
 (Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, conseller.

Continuarem amb la formulació de la pregunta, que haurà de formular l'il·lustre diputat Tony Woodward.

Quan vosté vullga, senyoria.

El senyor Woodward Poch:

Sí, gracias.

Sí, yo le he remarcado, en los tres puntos que le he dicho, o aspectos fundamentales, el tema de la riqueza de un territorio, en este caso el País Vasco y Navarra.
Pero tenemos el Observatorio de Emancipación del Consejo de la Juventud de España y nos da unos datos que usted los ha puesto por encima, muy encima, pero realmente los jóvenes valencianos, que tenemos aquí arriba una representación de ellos, pues son los segundos que menos pueden emanciparse en España.
Los datos son los datos.

Usted ha puesto el acento en varios problemas, y yo, la pregunta era, pues, qué había hecho el Consell de Botànic estos ocho años para mejorar esa emancipación de los jóvenes.
Y, efectivamente, estaremos de acuerdo, el precio del alquiler de la vivienda para un joven en nuestro territorio es muy complicado.
Y vemos lo que está haciendo.

Sí que es verdad que hay ayudas, pero estas ayudas o son insuficientes o no son excesivamente cuantiosas en número para que puedan llegar a todos esos jóvenes.
Hace poco, más de 8.
000 jóvenes valencianos se han quedado fuera del bono de alquiler por falta de presupuesto.
Se han aprobado ayudas para dos años, y tal vez, el tema de las ayudas, podrían haber sido, pues, más gente durante un primer año y no la mitad de gente fuera del primer año.
El empleo precario y sueldos bajos, eso sigue siendo una de las grandes debilidades de esta emancipación para nuestros jóvenes.
El salario es insuficiente, la brecha salarial también es complicada.
Hay un gran aumento de los gastos, el tema de la inflación.
Hay un escaso número ahora ya de ninis, que ni estudiaban ni trabajaban, y ahora son ese incremento de los sisis, que sí que estudian, sí que trabajan, pero no llegan.

Me gustaría saber qué medidas tiene este Consell para realmente ayudar a nuestros jóvenes a emanciparse y no tener que esperar a los 40 años para salir de casa.
Y los tiene aquí delante, aquí arriba, para darles a ellos las respuestas y no dármelas a mí.

Muchas gracias.
 (Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Doncs anem a escoltar la resposta del conseller a les qüestions sobre l'emancipació dels joves.

Quan vosté vullga.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Gràcies.

Senyor Woodward, senyoria, el primer àmbit en què sempre hem actuat és consolidar un treball digne i de qualitat.
Vull dir, si hi ha feina, probablement l'emancipació puga ser molt més fàcil.
I hem afavorit oportunitats laborals amb programes centrats en l'orientació per a la inserció del mercat de treball, amb cursos de formació per a la millora de les capacitats i qualificacions, plans específics de foment de l'ocupació dels joves en favor de la seua contractació indefinida.
En aquest sentit, li diré que, en els darrers sis anys, prop de mig milió de joves han rebut accions d'inserció.
A més, 43.
300 joves es van beneficiar d'alguna mena d'ajuda a l'ocupació i 67.
500 van rebre alguna acció formativa laboral.
En total, més de 110.
000 joves.

Hem concedit ajudes per import de més de 650 milions d'euros a programes d'ocupació juvenil.
I humilment, i amb molt de camí per recórrer, els resultats de la política del Consell estan reflectint-se en l'ocupació juvenil.
Tant és així que, amb el Botànic, tenim un 30 % més de persones joves afiliades, és a dir, 67.
000 persones més, i moltes més que en el conjunt d'Espanya, percentualment.
Un 4 % més d'actius i la taxa d'atur juvenil ha baixat un 13 %.

No només ha crescut l'ocupació juvenil, també la qualitat del treball dels nostres joves i les nostres joves.
Des de l'aplicació de la reforma laboral, els contractes indefinits entre els joves s'han multiplicat per sis, passant de 28.
000 en 2021 a 168.
000 en 2022.
La pujada del Salari Mínim Interprofessional, malgrat el seu no, ha beneficiat especialment els treballadors joves.
Aquestes actuacions són fonamentals per a actuar en l'àmbit de la predistribució, senyor Woodward, necessàries per a augmentar l'emancipació, perquè els joves esperen tenir una major estabilitat laboral i econòmica abans d'independitzar-se.
I també cal actuar de forma decidida, com vosté també ha dit, en el dret a l'accés a la vivenda, tal com reclama el Consell de la Joventut d'Espanya, malgrat la seua oposició al projecte de llei estatal pel dret de l'habitatge per a facilitar l'accés i el cost de l'habitatge, ja siga en propietat o ja siga en lloguer, tal com està treballant la conselleria d'habitatge per tal d'ampliar el seu parc públic existent i prioritzant l'accés als més joves, a més de les ajudes al lloguer.

I això estem fent-ho a pesar de l'infrafinançament que patim.
Si tinguérem la quota basca i navarresa, vosté hauria de hui tindre molt clar que estos números serien 45.
000 voltes millor i un percentatge molt més elevat dels nostres joves segur que hui estaria emancipat.

Moltes gràcies.
 (Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, conseller.

Senyories, passarem a la següent pregunta.

I esta presidència sempre ha sigut comprensiva en situacions que… En l'aplicació estricta del reglament, es diuen unes altres, però entenc el que ha passat.
I, per tant, l'il·lustre diputat Juan Carlos Caballero formularà la pregunta de control al conseller d'economia.

Quan vosté…

El senyor Caballero Montañés:

Gracias, presidente.

Señor Climent, hay cosas que nunca cambian y una de ellas es la incompetencia de este gobierno.
Y si no, que se lo digan, probablemente, a uno de los colectivos más castigados por ustedes durante estos años, el colectivo de autónomos.
Un colectivo que arruinaron a golpe de cierres y de restricciones indiscriminadas para después prometerles subvenciones directas.
Algunas dieron, de cuantía irrisoria, con requisitos absurdos, con plazos, a veces, inasumibles, que impedían y que dejaban fuera a muchos de ellos, pero algunas se concedieron.
Y hubo autónomos que momentáneamente vieron la luz, pudieron tapar agujeros, pudieron pagar facturas, hasta que un gobierno, el más incompetente de la historia de la comunitat, les pidió que devolvieran las ayudas.
Señorías, en plenas navidades y sin ningún tipo de compasión, miles de autónomos valencianos no recibieron la carta de los Reyes Magos, sino que recibieron una carta de embargo de Ximo Puig, la notificación por la que debían devolver las ayudas de emergencia por una sola razón: su clamorosa incompetencia.

Señor Climent, ¿qué le parece que Ximo Puig exija la devolución de ayudas de emergencia concedidas a los autónomos que peor lo estaban pasando?
¿Le parece razonable que ese reintegro se exija a los autónomos honrados trabajadores y no a los conseguidores imputados por fraude en subvenciones que se apellidan Puig Ferrer?

Muchas gracias.
 (Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Contestarà el conseller a la qüestió que s'ha plantejat.

Quan vosté vullga, conseller.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Sí, moltes gràcies, president.

Senyor Caballero, vosté no canvia mai, diu sempre el mateix, açò pareix el «dia de la marmota».
I si vosté ens tracta a nosaltres d'incompetents, pregunte's: nosaltres què som?
Pregunte-s'ho.
Perquè la veritat, des del meu punt de vista, no haurien d'haver governat en la vida.
En la vida.

I li dic: este govern, a la pregunta que vosté fa, i vosté ho sap, dona molta importància a les pimes, als autònoms i a les treballadores i treballadors.
Són essencials per a l'economia valenciana i per això els donem suport decidit i valent.
I com a resultat, tenim més autònoms que abans i tenim més gent que mai amb treball.

I respecte a allò que vosté ha comentat, els diners públics s'han de gestionar amb rigor, cosa que vostés no han fet absolutament mai.
I este govern, si fa alguna cosa, és això, gestionar-los amb rigor.
I per això, si cal demanar que es tornen uns diners, serà perquè no han demanat com tocava l'ajuda o bàsicament perquè n'han tingut més d'una.

Moltes gràcies.
 (Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, conseller.

Continuarem escoltant la formulació de la pregunta.

Quan vosté vullga, senyoria.

El senyor Caballero Montañés:

Gracias, president.

Usted siempre me dice que utilizo el texto como pretexto, pero es que da la casualidad que mi texto y mi pretexto coinciden justamente con las conclusiones de los informes de auditoría de cumplimiento de legalidad de las ayudas del plan Resistir y del informe del síndic de Cuentas de auditoría de cumplimiento en materia de subvenciones de Labora.
Usted hablaba de rigor.
Fíjese qué rigor.
El órgano concedente, ustedes, no ha comprobado si concurre la condición de empresas en crisis, ni ha solicitado la información necesaria que establece la Comisión Europea, ni se han verificado si las empresas que han obtenido subvención cumplen o no con lo establecido en las bases reguladoras.
Oiga, señor conseller, ¿a usted esto le parece irrazonable?
¿A usted esto le parece rigor?
¿A usted le parece que esto es un trabajo serio desde la conselleria?
No culpabilice a las empresas.
Las chapuzas, señor Climent, los que no cumplen la legalidad, los incompetentes, son ustedes.
Y por eso me gustaría saber, porque no lo tenemos claro, cuál es el criterio para exigir el reintegro de las subvenciones.
Porque, claro, si el criterio es que no se pueden obtener, como ha dicho, dos subvenciones por el mismo objeto, ¿me puede explicar por qué no han iniciado el procedimiento de reintegro a las empresas del hermano del presidente de la Generalitat, señor conseller?
Porque el señor Francis Puig, el hermano del presidente, está imputado por presentar, no a dos, a tres administraciones públicas distintas para forrarse y conseguir más subvenciones, señor Climent.
(Aplaudiments) Más de dos millones de euros en subvenciones fraudulentas, ¿no le parece poco para poder exigirle el reintegro de esas ayudas, señor conseller?
¿Por qué no tornen els diners als valencians?
¿Por qué ese trato de favor?
¿Por qué esa hostilidad con los autónomos arruinados y esa complacencia e indulgencia ante los presuntos corruptos, señor conseller?

Es que no son invenciones del Partido Popular, esa es una trama institucional familiar.
Son más de dos millones de euros investigados, son más de dos años de investigación judicial, son informes de la Guardia Civil que acreditan el desfalco.
No es solo el hermano, señor conseller.
Es también el otro hermano, que utilizaba las facturas para poder cobrar más.
Es también el hijo del president, cuya nómina utilizaba para poder cobrar más subvenciones.
Es también la cuñada, que utilizaba también su empresa para facturar y poder cobrar más subvenciones.
Es también el padre, cuya nave agrícola utilizaban también para cobrar más.
(Aplaudiments) De verdad, señor conseller, de verdad.

Y ahora que ya estamos a final de la legislatura, yo le pregunto: ¿de verdad usted pretende despedirse como conseller de hacienda sin haber reclamado a esta, de conseller de economía, sin haber reclamado a esta familia el dinero que ha percibido…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies.

El senyor Caballero Montañés:

…de manera irregular?
Le quedan dos meses y medio.
No cometa la indignidad de convertirse en cómplice de esta trama.

Muchas gracias.
 (Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Escoltarem la resposta de l'honorable conseller d'economia a les qüestions que s'han plantejat.

Quan vosté vulga, conseller.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Gràcies, president.

Mire, senyor Caballero, vostés donant-nos lliçons a nosaltres de la gestió enfront de la corrupció?
Vostés?
Doncs, bé, açò apareix ja d'un ridícul espantós, no?

Mire, vostés tenen tota la documentació, perquè els l'hem donat, des de la màxima transparència.
Si s'han tornat, si no s'han tornat diners, si s'ha demanat que han de reintegrar diners, si no els tenen.
Ho saben tot, i saben que treballem amb un rigor i una seriositat suprems.
I ja ho vaig dir l'altre dia, quan em va interpel·lar, també havia preguntat la seua companya, d'acord?
Aleshores, el que no pot ser és que vostés ací facen unes polítiques que s'apanye cadascú, parlant dels autònoms i parlant dels treballadors i treballadores, mentre que nosaltres sí que estem fent unes polítiques per tal que no s'apanye cadascú.
I als fets em remet.

Vosté l'únic que vol fer és soroll, soroll.
Parlar de la gestió li importa ben poc.
Vore les dades li importa ben poc.
I jo, si vol, li pose dades damunt de la taula i diferenciem la seua gestió.
Mire, 24.
765 autònoms més tenim en estos moments que quan governaven vostés.
150.
000 empreses més, 363.
000 persones ocupades més.
Hem multiplicat per sis el nombre de contractes indefinits.
Mig milió més de persones afiliades amb contracte indefinit dels que teníem en juny de 2015.
I vol que parlem d'ajudes?
Quines ajudes vostés donaven als autònoms?
Absolutament res.
Nosaltres, 57 milions per a més de 43.
000 ajudes directes als autònoms.
Pla Resistir, 500 milions.
pla Resistir Plus, 311 milions.
Vull dir, en 2023, si vosté s'ha llegit el pressupost, tenim 59 milions directes per als autònoms.
Vostés, en 2013, encara no havien pagat ajudes per 20 milions d'euros del 2010 i que van portar a la ruïna a moltes persones que van animar a emprendre.
Totes eixes es van quedar pel camí.
Aleshores, quines lliçons ens poden donar vostés en estos moments?
Mire, jo li dic: cap ni una.
I espere que durant molt de temps no en donen cap ni una.

I li ho dic ja per acabar.
I, probablement, per a acabar ja esta legislatura pel que em toca a mi des d'aquesta trona.
Nosaltres ho tenim claret.
El Botànic continuarà treballant pels autònoms i per les persones treballadores.
Donant suport a les pimes, a la nostra indústria, a la innovació, a l'energia, a l'energia renovable, a tot allò que de manera transversal ens farà que cohesionem aquesta societat i que ens enriquim.
I en eixa línia estem treballant.
I espere pel bé dels valencians i pel bé de les valencianes que per molts anys.

Moltes gràcies.
 (Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, conseller.

Següent pregunta, que formula la il·lustre diputada Eva Ortiz, en nom del Grup Parlamentari Popular, a la consellera d'agricultura i desenvolupament rural.

Recorde que també poden fer la pregunta des de l'escó, com es troben més còmodes.

La senyora Ortiz Vilella:

Muchas gracias, señor presidente.

Señora consellera, voy a dividir en dos partes porque son dos expedientes concretos sobre los que le quiero preguntar en esta intervención.
Como ya sabemos, el Juzgado número 4 de València tiene abierta una causa que afecta, como mínimo, a seis consellerias y cuatro empresas públicas, respecto a subvenciones y contratos que tienen que ver con el hermano del presidente.

Voy a empezar por uno que es del año 2010, en el que se solicitan 35.
645 euros.
Solicita un acondicionamiento y se le pide una serie de documentación al respecto.
El 29 de enero de 2014 se le dice que no han presentado una serie de documentos que tienen que ver con la certificación de un arquitecto director de la obra y, por tanto, sellado por el colegio de arquitectos, porque si no ese certificado no es oficial.
No voy a enredarme con las cifras ni con los datos, pero sí le diré que, en el año 2014, el 28 de marzo del 2014, al no presentar la documentación requerida por parte de la conselleria, se le dice que no tiene lugar esa subvención de 35.
000 euros y que, por tanto, es denegada por silencio positivo.

¿Dónde viene mi pregunta y la cuestión?
Viene porque un año y tres meses después, en julio de 2015, el 16 concretamente, ese expediente, que está cerrado desde el año 2014, se le dan, sin mediar ningún tipo de papel ni de documento, 35.
000 euros.
¿Qué ha pasado en ese tiempo?
Que, un mes antes, Ximo Puig pasa a ser presidente de la Generalitat, y un mes después le da la subvención directa, sin el certificado de obra, a su hermano.

Mi pregunta es concreta: ¿ha habido algún documento nuevo en ese expediente que haga posible que un expediente cerrado, y denegada la subvención al hermano de Ximo Puig, después de ser el presidente, se le haya podido conceder?

Muchas gracias.
 (Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Contestarà l'honorable consellera a la qüestió plantejada.

Quan vosté vullga.

La senyora consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica:

Señoría, aquí lo que ocurre es que usted se ve que no ha hecho bien su trabajo, yo no sé por qué, pero la pregunta que formula para esta sesión de control es «¿qué actuaciones va a realizar la conselleria para analizar y, en su caso, exigir el reintegro de las subvenciones otorgadas a empresas vinculadas familiarmente al presidente del Consell?
» No establece ninguna concreción del expediente.
No se sabe de qué está hablando porque, además, dice: «empresas vinculadas familiarmente al presidente del Consell».
¿Empresas vinculadas familiarmente?
¿Qué puede ser eso?
No, porque el señor presidente, además de un hermano y otro hermano, tiene primos, tiene sobrinos, tendrá, yo qué sé lo que tendrá, no lo sé.
(Veus) ¿Me deja usted hablar, por favor?
¿Pueden ser un poquito educados en la sesión de control?
Porque estoy yo en el turno de la palabra y estoy intentando responder.
Gracias.
Bueno, en cualquier caso, esto dificulta bastante que yo le pueda contestar ahora sobre un expediente en concreto.

¿Qué hemos hecho desde la conselleria para preparar la respuesta?
Pues hemos buscado documentación, pero tampoco sabíamos hasta dónde teníamos que llegar porque, claro, insisto, «analizar y, en su caso, exigir el reintegro de las subvenciones».
Y, en su caso, exigir, además, el reintegro de las subvenciones.
¿Basándose en qué se exige el reintegro de las subvenciones porque son empresas vinculadas familiarmente al presidente del Consell?
Claro, uno mira la normativa y dice: ostras, pues ser empresa familiarmente vinculada, ¿qué concepto es ese, familiarmente vinculada?
Es decir, ¿los familiares del señor presidente, hasta qué grado de consanguinidad, afinidad, se ve que no tienen derecho a pedir ninguna subvención y por eso tiene que reintegrar?
Claro, la verdad es que yo le pediría que, cuando usted haga una pregunta, concreté más.

En cualquier caso, toda la documentación, como usted bien sabe, a diferencia de lo que pasaba cuando ustedes gobernaban, a diferencia, ahora mismo se le otorga.
Tiene usted la puerta de la conselleria abierta para revisar ese expediente que ha comentado, sin ningún problema.
Se puede venir usted, si quiere, esta misma tarde y se lo buscamos.
No hay problema porque estamos abiertos a que se revise absolutamente todo.
Y en el caso de que se tenga que iniciar un expediente de reintegro, por supuesto que se inicia.
Faltaría más, señor Ortiz, faltaría más.

Gracias.
 (Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, consellera.

Acabarem d'escoltar la formulació de la pregunta.

Escoltarem la concreció de la pregunta.

Quan vosté vullga, senyoria.

La senyora Ortiz Vilella:

Mire, señora Navarro, la que no hace bien su trabajo es usted.
Porque usted sabe perfectamente a qué empresa me refiero.
Le he hecho una pregunta muy concreta: ¿ha habido algún documento que se haya aportado para poder darle ese dinero un año y tres meses después a la empresa Comunicacions dels Ports?
Porque, si no ha sido así, usted debe no solo exigir el reintegro de los 35.
000 euros, sino de llevarlo al juzgado por robar.
(Aplaudiments) Así que la que no hace el trabajo bien es usted.
Eso lo primero.

Lo segundo.
¿La Guardia Civil le ha pedido copia de algún expediente que tenga que ver con la conselleria de agricultura?
¿O eso tampoco se lo sabe?
¿La gente que está en la conselleria de agricultura desde el año 2019, que hay un asunto en el Juzgado número 4 que afecta, entre otras consellerias, a la suya, no le han hablado nunca de que hay un expediente de los hermanos del presidente que tiene que ver con Comunicacions dels Ports, que se presentan tres ofertas del socio, del hermano y del amigo del socio, para que todo quede en casa, de 95.
000 euros, en las que el Grupo de Acción Local, igual usted tampoco sabe quién es el Grupo de Acción Local que gestiona los proyectos de la conselleria de agricultura, ordena suprimir todas las observaciones sobre la aprobación de la subvención?
¿Quién dio la orden, señora consellera?
(Aplaudiments) ¿Quién dio esa orden, señora consellera?
¿Quién dio la orden de que se levantaran los reparos para que los hermanos del presidente cobraran 95.
000 euros?
¿Quién dio la orden, señora consellera?
¿Ha pedido usted algún reintegro de todo el dinero que tiene que ver con la conselleria de agricultura, que está siendo investigado?
A los socios sí se les piden reintegros, al hermano del presidente, cero.
No lo digo yo, lo dice Francis Puig en sede judicial, (aplaudiments) imputado por fraude en subvenciones, malversación y fraude mercantil.

Y le digo más, yo tengo copia de esos expedientes.
De lo que no tengo copia, porque no existe, porque usted no me lo puede dar, es del certificado del arquitecto que justifica los 35.
000 euros.
Y de lo que tampoco tengo copia, porque usted no me lo puede dar por dejación de funciones, es de la petición de reintegros a los hermanos del presidente de más de ciento cincuenta mil euros de su conselleria.

Muchas gracias.
 (Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Escoltarem, acabarem de finalitzar la resposta de l'honorable consellera.

Quan vosté vullga.

La senyora consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica:

Sí, ya le he dicho que ahora realiza una pregunta muy concreta y que también tiene, lo ha dicho usted, toda la documentación, efectivamente.
Por lo tanto, está haciendo preguntas sobre cosas que se supone que ya sabe la respuesta.
Estupendo.
Pero yo lo que le digo es que sí que nos hemos mirado los expedientes de esas empresas, se lo he comentado antes, por si acaso era esas sobre las que preguntaba.
¿Y qué es lo que nos hemos encontrado?
Pues que lo que hay son unas actas, precisamente del GAL, en las que lo que se pide varias veces por el presidente de ese GAL en concreto es que se paguen esas subvenciones.
¿Y sabe quién es ese presidente?
David Segarra, diputado provincial del Partido Popular.
O sea que a lo mejor pónganse ustedes de acuerdo entre su partido y vean lo que están haciendo.

Muchas gracias.
 (Aplaudiments)

(Ocupa la presidència la vicepresidenta primera de les Corts Valencianes, senyora María José Salvador Rubert)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Gràcies, senyoria.

Continuem amb la pregunta 1.
832, formulada per la diputada Graciela Ferrer, del Grup Parlamentari Compromís, a la conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, sobre el projecte de la línia de molt alta tensió entre Ojos Negros i l'Eliana.

Quan vullga, senyoria.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Moltes gràcies, presidenta.

Bon dia, senyora consellera.

Aprofite també per a saludar a les persones dels diversos col·lectius que hui ens acompanyen, de la Coordinadora No a la MAT del Camp de Túria i Alt Palància, que han vingut hui per aquesta pregunta en concret.

Veuran, el 26 d'agost de l'any passat, amb «agostitat», es va publicar al BOE l'anunci de l'inici del procediment d'informació pública de la sol·licitud d'autorització administrativa prèvia de declaració d'impacte ambiental relativa al Projecte de forestals i renovables per a construir tres parcs fotovoltaics en la província de Terol per a instal·lar 100 megawatts de potencia i una línia aèria d'alta tensió de 400 vats, també coneguda com a línia de molt alta tensió o MAT, entre Ojos Negros i l'Eliana, i que, per tant, afecta les províncies de Terol, Castelló i València.

En setembre, un mes després, va finalitzar el termini de presentació d'al·legacions, convindrà amb mi manifestament insuficient aquest termini per a garantir una participació pública efectiva, tenint en compte els milers de fulls i la complexitat tant del projecte com de l'estudi d'impacte ambiental.

Malgrat això, la ciutadania va presentar moltíssimes al·legacions manifestant l'ampli rebuig que ha generat en la societat de les zones afectades aquest projecte, concretament el de la MAT Ojos Negros-l'Eliana.
Han hagut al·legacions d'ajuntaments, associacions ciutadanes, col·lectius ecologistes i persones individuals.
I encara gràcies que existix eixe tràmit d'informació pública, perquè en les últimes modificacions que s'han fet en la legislació estatal això també ha desaparegut.

Aleshores per què la societat de tres comarques valencianes s'ha manifestat en contra de d'aquesta línia de molt alta tensió?
Doncs motius en tenen i de sobra.
Construir eixa línia de molt alta tensió de 188 quilòmetres de llargària significa fer una ferida pel nostre territori, bastida amb 349 torres d'entre 24 i 64 metres d'alçada, que travessaran els termes municipals de Barraques, Toràs, Teresa, Sacanyet, Viver, Bejís, Jérica, les Alcubles, Llíria, la Pobla de Vallbona, Olocau, Bétera, Sant Antoni de Benaixeve, Paterna i l'Eliana.
Pretenen esgarrar territoris tan sensibles com la zona cremada de Bejís o les zones delimitades dins del Parc Natural del Túria, amb el que tot això suposa de deteriorament de la biodiversitat, però també de risc d'incendi que provoquen aquestes infraestructures i, vaja, el record de l'Alcalatén i la negligència d'Iberdrola que va provocar un incendi doncs, vamos, continua ahí.

Així les coses, es va emetre per part de la Generalitat un informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge indicant que estes infraestructures crearan nous impactes paisatgístics en la zona amb poca presencia d'infraestructures d'aquestes característiques, que, a més a més, afecta a l'entorn del Parc Natural del Túria, que també afecta a zones poblades de l'Eliana, Sant Antoni de Benaixeve, etcètera.
I tot això per a fer una xarxa de transport privada, que això també s'hauria que vore com encaixa en la Llei del sector elèctric estatal i, a més a més, amb una ineficiència clara que suposa transportar energia a tanta distància.

Per tot això li pregunte, senyora consellera, davant el projecte de molt alta tensió entre Ojos Negros i l'Eliana per evacuar electricitat produïda per les macroplantes de Forestalia: quines mesures ha pres i té previst prendre la seua conselleria per protegir i evitar el deteriorament dels valors ambientals, la biodiversitat, el territori, el paisatge, l'activitat agrària i la qualitat de vida de les persones que viuen i treballen en les zones afectades per aquesta infraestructura projectada sobre la Comunitat Valenciana.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Gràcies, senyoria.

Per a donar resposta a la pregunta, té la paraula l'honorable consellera.

Quan vullga, senyoria.

La senyora consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica:

Moltes gràcies per la pregunta, senyora diputada.

Jo també vull saludar a la Coordinadora No a la MAT del Camp de Túria i del Palància que ens acompanyen hui.
Estic mirant, a vore.

Bé, la veritat és que este projecte d'alta tensió comprén 31 termes municipals de la Comunitat Valenciana.
Concretament es tracta de tres línies d'alta tensió, la suma longitudinal de totes elles en el nostre territori seria de 72,37 quilòmetres.

El projecte, tramitat pel ministeri de transició ecològica, ja va ser remés a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental perquè fóra avaluat.
I així nosaltres en la primera fase ja vàrem donar una sèrie d'indicacions perquè es tinguera en compte que s'havia de fer primer una anàlisi de la línia principal, que recordem que té el seu origen a Aragó, i concloïa a l'Eliana.

Doncs bé, des de la nostra consideració sempre hem pensat que té greus repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, d'acord amb el Decret 60/2012 per part del promotor, ja que el projecte presentat podia afectar significativament l'estat de conservació d'hàbitats i espècies, espais naturals protegits i, fins i tot, terrenys forestals afectats pels recents incendis, com ha comentat vosté, esdevinguts en la zona de Bejís el passat estiu.

Així que, després de rebre documentació insuficient per part del promotor que reconeixia efectes adversos sobre la biodiversitat, sense proposar cap mena de mesures correctores, es va instar de nou des de la conselleria que s'aportarà un major grau de concreció a la seua proposta, sense rebre cap resposta.

Així doncs després s'ha fet recentment, com vosté sap, la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 en un informe desfavorable i un informe tècnic desfavorable sustentat, com dia, que el projecte afecta a: terrenys forestals, com dic, alguns d'ells incendiats, 18 quilòmetres de les línies projectades afecten a sol incendiat, 18 quilòmetres.
Això és prou greu, a més es tracta d'una zona que hem de protegir ara mateix i que estem precisament regenerant.
Afecció, com he comentat, a espais naturals protegits, com la Calderona o el Parc Natural del Túria, a més que la infraestructura d'evacuació plantejada té afecció a dues zones d'especial conservació, Alt Palància i curs mitjà del riu Palància.
O siga que també, per cert, segons les bases de dades que tenim de biodiversitat, per on discorre el projecte poder interaccionar nombroses especies de rapinyaires, entre elles algunes greument amenaçades.

Tota esta documentació ha sigut remesa el passat el 16 de febrer al ministeri i, bé, esperem que es declare inviable este projecte per tots estos raonaments que són, al nostre parer, de gran pes.

Sense perjudici de tot això, jo el que sí que li volia comentar és que a més no podem obviar l'enorme afecció que tenen este tipus de projectes agrícola, social, territorial, paisatgística, que sense dubte no tenen cap encaix en un model que defensen de transició ecològica justa, justa, basat en l'interés col·lectiu i lluny d'interessos especulatius, de beneficis concrets de determinades empreses i que en res beneficien a eixos territoris, en res.

Nosaltres apostem per un altre model energètic, òbviament, en el que, a més, el que no pot fer-se és que sempre tots estos canvis els paguen els municipis d'interior, pels quals, per cert, des d'este govern s'està treballant precisament en la recerca d'una racionalitat dels recursos.
I, per suposat, ja saben que nosaltres apostem molt per les comunitats energètiques, buscant eixa sobirania energètica en què el poble és protagonista.
Un altre model en què se busca el benefici ambiental i des de la proximitat, també per suposat buscant el benefici social.

Així és que nosaltres continuarem treballant, i reivindicant i demanant al ministeri que aposte per eixa transició energètica justa, social, respectuosa en tots els àmbits possibles.

Gràcies.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Gràcies, senyoria.

Passem a la pregunta 1.
828, formulada pel diputat Fernando Llopis, del Grup Parlamentari Ciudadanos, a la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, sobre l'ampliació de la planta de tractament de residus les Canyades, del Campello.

Quan vullga, senyoria.

El senyor Llopis Pascual:

Gràcies, senyora vicepresidenta.

Fue el Partido Popular el que decidió, contra toda lógica, que se construyese un vertedero y una planta de tratamiento de residuos cerca del mar en la localidad turística alicantina de El Campello.

Desde hace más de una década los vecinos y asociaciones han denunciado que las medidas implementadas por la conselleria de agricultura, del tripartito de izquierdas, para minimizar las emisiones globales se han mostrado ineficaces, algo que afecta de forma irreversible a la salud de las personas y a nuestro entorno natural.
En vez de verse reducidas las molestias producidas por culpa de esta planta, han aumentado hasta el punto de afectar al medio natural y a la salud de los vecinos.

Se ha llevado a El Campello basura y residuos prácticamente desde toda la comunidad, mucha más de la que se había acordado, y por eso se está ahora mismo a punto de llegar a la capacidad máxima del vertedero.
La mercantil que lo gestiona ha pedido ampliar ese vertedero para poder seguir llevando basura y residuos a El Campello.

¿Por qué entendemos que no se debe permitir esa ampliación?
Por los problemas de contaminación química y odorífera, por la mala gestión que han llevado de la planta de tratamiento de residuos, porque el vaso del vertedero está muy próximo a su colmatación, porque la vida útil es superior a la programada, porque al final, fundamentalmente, hay un grave riesgo para la salud de todas las personas que viven en El Campello.
Todas las personas que respiramos y acusamos en distintos grados, según la cercanía y el movimiento de las masas de aire, las emanaciones y olores del vertedero, sin olvidar la peligrosidad que tiene la balsa de lixiviados en cabeceras de barrancos que pueden ser afectados por fenómenos meteorológicos graves.
Ojo, en un municipio que no cuenta con planes de autoprotección para las riadas, por ejemplo.

Además, obviamente, hay un riesgo de que se vea perjudicada la economía del municipio, fundamentalmente basada en el turismo.
Y también, cómo no, un éxodo de la población fija que decida buscar otra localidad para vivir al no poder soportar dichos olores.

Permitir la ampliación del vertedero de El Campello depende de usted, depende de usted, solo usted, señora consellera.
Desde Ciudadanos consideramos que no se debe autorizar y le preguntamos hoy aquí qué es lo que va a hacer al respecto.

Gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Gràcies, senyoria.

Per a donar resposta a la pregunta, té la paraula l'honorable consellera.

Quan el senyor Llopis arribe a l'escó li done la paraula.
Si és tan amable de polsar.

La senyora consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica:

Sí, ya va.

Muchas gracias por su pregunta.

Y, bueno, eso de que depende solo de mí, depende de la conselleria, porque, claro, no es una decisión que una consellera tome así arbitrariamente, sino que detrás hay informes técnicos, hay direcciones generales, hay equipos que trabajan; entonces, depende de una administración.

En cualquier caso, desde luego mi criterio y el de la conselleria es que no se amplíe la capacidad del vertedero.
Hay dos solicitudes ahora mismo planteadas: una se va a desestimar porque le falta un informe de la Instituto Geológico y Minero de España; y la otra, que es la que le han pretendido dar prioridad, nosotros no la vamos a aprobar, está tramitándose, como tiene que ser, bajo el principio de legalidad, tienen todo el derecho a pedirlo y, frente a ese derecho de pedirlo, nosotros no estamos de acuerdo en que haya necesidad de ampliar ese vertedero.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Gràcies, senyoria.

Per a continuar en la formulació de la pregunta, té la paraula el senyor Llopis.

El senyor Llopis Pascual:

Me alegro mucho de esa contestación, quizá lo que faltaría saber es cuándo se va a producir, antes o después de elecciones, porque si es después yo no sé si nos vamos a fiar, porque estamos en El Campello cansados de las falsas promesas y las falsas actuaciones sobre esa planta y sobre ese vertedero que está dando muchísimos problemas a la gente que vive allí, en El Campello.
Con lo cual, ya que parece que usted, me ha parecido entender, aunque usted dice que no es la única que toma las decisiones, pero entiendo que sí, que finalmente es la que tiene que firmar, autorizar o no, parece que ha dicho que no se va a autorizar.

Y la pregunta sería: ¿cuándo se va a confirmar esa no autorización de la ampliación?

Gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Gràcies, senyoria.

Per a continuar donant resposta a la pregunta, té la paraula l'honorable consellera.

Quan vullga, senyoria.

La senyora consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica:

Gràcies.

Bueno, pues la pregunta, obviamente, ahora mismo no tiene una fecha concreta, porque estamos hablando de la tramitación de un expediente, que insisto, que eso está llevándose en la dirección general competente y se tramitará, se estudiará y se resolverá cuando corresponda.

Pero si usted me hace aquí, en sede parlamentaria, una pregunta sobre lo que yo considero, pues yo le digo que, desde luego, nosotros consideramos, desde la conselleria, que no es necesaria esa ampliación.

Y, también le digo, todo esto forma parte de una política de gestión de residuos distinta de la que heredamos del Partido Popular, porque heredamos mucha basura.
Mucha, para gestionar -mucha-, para librarnos de ella.
¿Y qué ocurre?
Pues que cuando nosotros llegamos teníamos un 70 % de residuos que iban al abocador y, ahora mismo, estamos ya en un 40 %.
Pero es que tenemos que reducirlo mucho más, mucho más, porque el objetivo en 2035, que nos marca Europa y con el que estamos totalmente de acuerdo, es llegar al 10 %.

Entonces, estos macroabocadores que montaba el Partido Popular y que nosotros paralizamos…, este, como usted sabe, ya lo encontramos hecho.
Compartimos, además, que no era el lugar adecuado, y además esto de que sea el grandísimo abocador que recoge las basuras de todas partes y se concentren ahí no nos parece la manera de gestionarlo.
Facilitando además, claro, zonas turísticas determinadas que no tienen ese abocador y otras a las que se les perjudica, y encima al lado del mar.
Bueno, en fin, con una serie de deficiencias.

Sabe que la empresa tiene un expediente sancionador abierto por nuestra parte.
Sabe que les hemos obligado a hacer reformas, han tenido que invertir 20 millones de euros, precisamente a instancias nuestras, para evitar los olores.
Y esa inversión ya se ha hecho, se culminó durante toda la pandemia.
Y ahora la situación que usted menciona no es la misma, gracias, precisamente, a que les cambiamos la autorización y han tenido que hacer toda esa inversión.

Entonces, heredamos un problema que resolvemos, pero también le digo que el mayor problema, que lo tenemos que resolver en toda la Comunidad Valenciana, y especialmente en Alicante, especialmente, que es donde se concentra el mayor problema de residuos…, lo que hemos hecho es aprobar una ley de residuos para que sea el instrumento óptimo para lograr reducir los residuos que van al abocador.
Esa ley que ustedes, por cierto, no votaron a favor, que hubiera estado bien que la votaran a favor.

Porque, claro, es que al final aquí se aprueban instrumentos legislativos para resolver problemas y para ir caminando hacia ese otro modelo.
Entonces, no está mal, de vez en cuando, decir: «¡Ah!
, pues aunque esté en la oposición, esta ley es buena y la votamos a favor, que tampoco pasa nada».

Gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Gràcies, senyoria.

Continuem amb la pregunta 1.
860, formulada pel diputat José Luis Aguirre, del Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana, al Consell, sobre el quadern d'explotació digital.
Té la paraula el senyor Aguirre.

Quan vullga, senyoria.

El senyor Aguirre Larrauri:

Buenos días, señora consellera.

Se acerca la fecha de entrada en vigor de la nueva PAC.
Esta nueva PAC solo tiene cargas de trabajo y trámites burocráticos para nuestros agricultores, que ven cómo les piden papeles y documentos, haciéndoles la vida cada vez más difícil.
Además, les obligan a aprender un nuevo idioma, el idioma de la PAC: ayuda básica de la renta, ayuda redistributiva, ecoesquema, el nuevo concepto de región, BCAM, ecoregímenes… Además, la PAC contempla sanciones por primera vez, y son penalizaciones contundentes, de hasta 50.
000 euros.

El Pacto verde europeo obliga a que de aquí a 2050 la Unión Europea sea el primer espacio físico del mundo en el que la temperatura no va a subir por encima de la media.
Y para conseguir esto, afectan principalmente a cuatro sectores: la industria, la construcción, el transporte y, cómo no, la agricultura.
Siempre la agricultura como sector a presionar, a pesar de ser el único que absorbe CO2.
Este Pacto verde europeo obliga a los agricultores a reducir los fitosanitarios en un 50 %, los abonos en un 20 % y a los ganaderos los antibióticos en un 50 %.

España es el primer país de la Unión Europea que, claro, como todos los agricultores ya sabemos que tienen una edad media muy joven y tienen acceso a técnicas de digitalización, pues a partir del 1 de septiembre del 2023 se les obliga a que el cuaderno de campo sea digital a través de una plataforma del ministerio; el primer país de Europa.
Señora consellera, ¿no es esto un despropósito?
¿Conoce el perfil del agricultor de la Comunidad Valenciana?
¿Sabe que la mayoría lo son a tiempo parcial, incluso que muchos son jubilados?
Esto es una realidad, nos guste o no.

Y a partir del 1 de septiembre les obligan a tener un plan de abonado basado en las analíticas de cada parcela o unidad homogénea de cultivo.
Y ese plan de abonado debe estar refrendado por un técnico asesor o utilizar un programa informático reconocido por el ministerio, pero ahora mismo no tienen ese programa informático disponible.
En el cuaderno de campo hay que anotar todas las prácticas agrícolas que se realicen en la explotación, con una periodicidad mensual.

El 1 de julio dicen que dispondremos de la aplicación del ministerio, veremos.
¿Ya tiene la conselleria preparado el programa informático para evitar que los agricultores tengan que contratar a un asesor en materia de fertilización, y cumplir así el real decreto de nutrición sostenible de suelos agrarios?

¿Va a ser la conselleria flexible con los ganaderos que no puedan cumplir con el requisito de carga ganadera, debido al cambio normativo de las UGM en especies ganaderas?

Dado que hace falta tener un asesor en gestión integrada de plagas, ¿la administración va a facilitar técnicos agronómicos que estén dados de alta en el Ropo para cumplir con este requisito en el cuaderno de explotación digital?

En el caso de no cumplimentar correctamente el cuaderno de explotación digital, ¿va la administración a sancionar a los agricultores?

Dado que la media de edad de los agricultores es elevada y apenas hay jóvenes en el sector agrario, ¿no cree que es más oportuno aplicar un periodo transitorio de dos, tres años para que los agricultores se habitúen a las herramientas digitales antes de su fecha obligatoria de cumplimiento?

Y aprovechando que están hoy los apicultores aquí presentes, que se manifestaban esta mañana por València, quiero preguntarle por la ayuda agroalimentaria a la apicultura.
¿Ha sido consensuada con las organizaciones del sector?
Porque La Unió, COAG, la OSA y Asaja dicen que no, a pesar de habérselo solicitado, reunirse con usted, o al menos que les mandaran un borrador en diversas ocasiones.

Definitivamente, ¿qué medidas piensa tomar la conselleria para intentar hacer efectiva la implantación del cuaderno de campo digital?

Gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Gràcies, senyoria.

Per a donar resposta a la pregunta, té la paraula l'honorable consellera.

Quan vullga, senyoria.

La senyora consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica:

Gràcies.

Bé, en primer lloc, jo també vull saludar als representants del sector apícola.

La veritat és que jo sí que m'he reunit amb els representants del sector apícola diverses vegades, i he escoltat les seues peticions i estem treballant en elles, una de las quals era, precisament, el poder entrar dintre de la PAC, tindre eixes ajudes, i ara estan ja en esta convocatòria.
I és una cosa que hem de celebrar perquè s'havien quedat fora els últims anys i no tenia cap sentit, la veritat.

Bé, al mateix temps, també hem tret les mateixes ajudes de la conselleria i al sector i li assegure que és un tema que a esta consellera li preocupa prou.

Respecte a las exigencias del Siex y del cuaderno, bé, la veritat és que nosaltres també estem preocupats per la qüestió i estem pendents, estem formant part de totes les reunions que es fan amb el ministeri.
Estem esperant que el ministeri tinga acabat, enllestit, el programa informàtic, perquè és precisament el ministeri…, és el mateix programa el que es va a implantar en tota Espanya, en tot l'estat espanyol.
Crec que això és una cosa que a Vox li agradarà, que siga el mateix programa, supose, entenc.
No?
(Veus) Doncs ja està, estem esperant que el ministeri el tinga acabat, i tots els programes que es deriven d'eixe sistema, eixe sistema d'informació d'explotacions agrícoles.
Aleshores, en el moment en què es tinga, es fa l'adequació a nivell autonòmic.

I la veritat és que nosaltres portem temps preparant-nos per a este canvi que suposa, efectivament, una situació distinta, en què s'avança en la digitalització.
I clar, la veritat és que tenim encara, afortunadament, temps per a fer-ho, perquè encara que la PAC entra ja en vigor, tant el quadern digital com el sistema, el que n'hi ha és una entrada en vigor que és gradual, que ja li ho vaig comentar ja en una compareixença que vaig fer i vosté em va preguntar al respecte.
És gradual, tal com està publicat.

Aleshores, n'hi ha…, els grans cultius, és l'1 de setembre quan entra en vigor esta obligació del sistema d'informació.
Són els que, segons l'article 9, entra en vigor l'1 de setembre de 2023, les explotacions agrícoles «que cumplan alguna de las siguientes condiciones».
Aleshores, són les que tenen més de 30 hectàrees de terra de cultiu, de pastos permanents…, bé, n'hi ha una sèrie de requisits; aleshores, són els grans.
I després hi ha els més menuts, que són el 70 % de les explotacions agràries a la Comunitat Valenciana, que són les que no superen les 5 hectàrees.
I en eixes entra en vigor a partir de l'1 de juliol del 2024, del 2024.
I són sobretot a les que jo entenc que s'està referint vostè, on podem parlar, efectivament, de la problemàtica de l'escletxa digital.

Aleshores, què tenim previst?
Bé, nosaltres el que tenim previst, precisament ahí, sí que és establir unes ajudes, a través tant de les organitzacions agràries, les cooperatives, etcètera, que són entitats col·laboradores amb nosaltres, i també les nostres oficines, ficar a una persona de reforç perquè atenga i acompanye totes estes persones que han d'introduir les dades en el sistema informàtic.
La part bona és que, una vegada que les dades estiguen introduïdes, no les han d'introduir cada any, com passava fins ara, per a sol·licitar les ajudes, etcètera, sinó que el sistema ja les tindrà i tot, a partir d'eixe moment, serà molt més senzill.

I senzill és com nosaltres ens volem comunicar en el sector.
I precisament per això hem obert el Portal agrari, no sé si el coneix, que és una finestra única de la nostra conselleria, en què es pot accedir a tot tipus de dades relacionades amb el món agrari i ramader, que no necessita de certificats electrònics.
I que està ahí tota la informació penjada, en eixa finestra única, i que, a més, es pot plantejar qualsevol dubte directament amb resposta per part de la conselleria.

Perquè nosaltres estem sempre del costat del sector, de totes les edats, i, per descomptat, cuidant la nostra agricultura, la nostra ramaderia i la nostra terra.

Gràcies.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Gràcies, senyoria.

Passem a la pregunta 1.
813, que formula el diputat no adscrit Jesús Salmerón, a la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, sobre les mesures per revertir l'envelliment del sector agrari.

Quan vullga, senyoria.

El senyor Salmerón Berga:

Sí, gracias, presidenta.

Señorías, día tras día los agricultores ven peligrar el pan que llega a sus casas ante las parálisis de los gobiernos del Botánico y del señor Sánchez.
Un tándem de la ruina para el campo valenciano, al que siguen asfixiando cada día por acción y omisión, con un precio del gas por encima de la media, el precio del gasóleo B para maquinaria agrícola, cuya media se sitúa ya por encima de 1,35, un aumento del 20 % en fitosanitarios o del 300 % en fertilizantes.
Sepan ustedes, señoría, que el kilo de abono cuesta un euro a día de hoy.

Toda es subida, señorías, excepto en el precio que se está pagando a nuestros agricultores, que no hace más que caer en picado.
Y el resultado de la ecuación no es otro que el enésimo estrangulamiento al campo valenciano, con agricultores regalando su trabajo de sol a sol sin ni siquiera cubrir los costes.
Un sector lleno de dificultades para cubrir tan siquiera los costes de producción y no poder repercutir en los precios.

Y es que ahora vendrá usted aquí a hablarme del Plan de desarrollo rural de la Comunidad Valenciana o del plan de desarrollo de las mujeres rurales, que ya le digo yo que, más allá de un mero ejercicio cosmético y de una nota de prensa, no ha llegado a nada.
El resultado de estos planes sigue siendo un manto de frutas y verduras que cubren nuestros campos y un paisaje desolador de campos abandonados, agricultores viéndose obligados a talar los campos que durante muchísimos años nos han dado de comer a los valencianos.
Una estampa que a nadie nos gusta ver, pero que a ustedes, en cambio, parece no importarles.

Y a la vista está, señora consellera, porque mientras el campo nos lanza cada día un SOS, con cifras alarmantes como que hay un 35 % de tierras abandonadas o 175.
000 hectáreas sin cultivar, o que las familias que viven del campo y que representan un 8 % del PIB se encuentran en una situación límite de gravedad, mientras en la Comunidad Valenciana tenemos el inmenso honor de encabezar el ranking de edad agraria más alta de toda España, con 64,4 años, lo que supone que, en cuatro o cinco años, todos estos agricultores se habrán dado de baja.
Por mucho que usted suba a esta tribuna ahora y me diga que hay un plan del Botánico que ha ayudado a 1.
226 jóvenes, que hay 400 jóvenes que se dedican a la agricultura ecológica.
Ya le digo yo que son medidas insuficientes y que no van a rescatar la agricultura ni van a frenar la sangría que sufre el campo valenciano, porque, ¿se ha parado usted a pensar cómo van a querer los jóvenes agricultores valencianos dedicarse al campo, con la subida disparada de costes de producción y el aumento de los precios?
¿Cómo puede el Botánico, de verdad, seguir hablando de defender la huerta del campo valenciano, cuando hay explotaciones de naranjas en la Comunidad Valenciana que están vendiendo 15 kilos de naranjas al mismo precio que un café?
¿O cuando la almendra se les está pagando en el Alto Palancia al mismo precio que se nos pagaba hace 20 años?
¿Cómo vamos a dar esperanza a nuestros jóvenes cuando no ven, en nuestros gobernantes, políticas valientes, serias y concretas que les ayuden?
¿O, por ejemplo, cuando llegamos tarde a una plaga como la Xylella fastidiosa, que ya se ha visto en esta cámara y llegamos tarde?

Dígame qué medidas se van a adoptar desde el gobierno del Botánico para frenar la sangría que cumple el campo valenciano y poder asistir ahí adelante.

Gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Gràcies, senyoria.

Té la paraula l'honorable consellera per a donar resposta a la pregunta.

La senyora consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica:

Bé, la veritat és que em crida un poc l'atenció la seua intervenció perquè diu: «No em conteste amb tot el que estan fent».
Home, des de la conselleria, òbviament, a una pregunta, li contestem la tasca que estem fent.
La tasca que s'està fent des de desenvolupament rural, la tasca que s'està fent per tal que hi haja dones també en el món rural, que a mi sí que em pareix una tasca important, la veritat, no sé per què a vosté no.
I la tasca que s'està fent per tal que hi haja joves treballant les terres.
Aleshores, la veritat és que, en una aposta clara, a més, per l'agricultura ecològica, que també és important, no sé, potser també pensa vosté que és irrellevant.
La veritat és que la preocupació de l'abandonament de les terres és compartida, però nosaltres sí que estem treballant per tal que no es produïsca.
I, bé, tot això és la tasca que estem fent i molt més, no sé si li interessa que se li l'explique o va a dir vosté que no volia i li té igual, no ho sé.
 (Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Gràcies, senyoria.

Per a continuar amb la formulació de la pregunta, té la paraula el senyor Salmerón.

El senyor Salmerón Berga:

Gracias.

La verdad es que pensaba que iba usted a tirar de datos, a razón de las respuestas parlamentarias que nos ha remitido.
Pero más allá de esos famosos planes repletos de millones que quedan muy bien en una nota de prensa o para subir en esta tribuna, la verdad es que no sirven de nada.
Usted trata de vendernos estos planes como esa receta ómnibus a todos los males, esa piedra filosofal que salvará a la agricultura valenciana.
Pero es que el día a día del campo no es el que usted vende o el que usted ve.
Y es que a esto también deberíamos añadir, por ejemplo, ese cinismo del gobierno del señor Sánchez, recortando el trasvase Tajo-Segura, que deja vendidos a los agricultores regantes alicantinos.
Y a eso hay que añadir el cainismo del Botánico del señor Puig, más preocupado de no molestar a nadie en Madrid que de defender la agonía hídrica que sufren los regantes alicantinos.

Pero es que, además, señora Navarro, ya que usted trae cifras también, o debería haber traído más cifras, porque, ¿qué le parece que, en la Comunidad Valenciana, solamente haya un 0,3 % de agricultores menores de veinticinco años?
¿Qué ha hecho usted para fomentar un 0,3 % menos de veinticinco años?
No ha hecho usted nada, por ejemplo, para frenar los disparados precios de costes de producción, me da igual, de agricultura, sé perfectamente de lo que estoy hablando.
No ha hecho nada, por ejemplo, para frenar las plagas a las que, por cierto, siempre llegamos tarde.
No se ha preocupado usted, por ejemplo, en lo que cuesta pasar la revisión de la ITV de una cuba, por cierto, productos que están prohibidos a día de hoy.
No ha hecho usted nada para modernizar las estructuras agrarias de la Comunidad Valenciana.
Entonces, hablar de la defensa del sector, rebaja nacional, sin haber hecho absolutamente nada desde que usted está en el cargo, pero tampoco lo hizo su antecesora, es bastante triste.

Y es aquí donde vemos ese ecologismo urbanocéntrico de la izquierda, ¿no?
, que de nada sirve al sector y sobre todo a los agricultores.
Ese que, a la hora de la verdad, se arruga a la hora de pedir incentivos para la PAC, que, por cierto, aún no hemos cobrado en la Comunidad Valenciana a fecha de hoy, para animar a esos jóvenes a que continúen con la tradición familiar.
Tenemos, al final, una izquierda en el gobierno que está acomplejada y que es incapaz de ver el campo a través de quienes lo trabajan, sobre todo porque miran ustedes hacia otro lado cuando lo que toca es usar e impulsar alternativas reales y eficaces, por ejemplo, para luchar contra las plagas.
Un Botánico de siempre, señorías.
Muchísimos anuncios, pero enquistado en una nefasta gestión del campo valenciano, al que ustedes tratan con una mezcla de homeopatía y maquillaje, porque por acción, omisión y mala gestión, se han convertido ustedes en la parca que pretende asestar el golpe de gracia al campo valenciano.
Pero, por suerte, señorías, las urnas se abrirán.
Yo no estaré en esta tribuna, pero espero que usted tampoco, ni en esta tribuna ni en estas Cortes.

Y no quiero bajarme de esta tribuna sin despedirme, como han hecho mis compañeros, de todos los diputados y diputadas.
También de aquellos diputados y diputadas que, durante estos últimos dos años, han impedido que yo pueda realizar mi trabajo libremente junto con mis compañeros.
También quería agradecer a todos los funcionarios de esta casa, con los que he tenido el honor de trabajar desde hace ocho años, porque ellos sí que son los que de verdad han hecho política en mayúsculas en esta cámara.
Los que están aquí siempre dando la cara.
Y también quería dar las gracias personalmente, además me han acompañado hoy aquí, a dos personas, a Emilio Argüeso y a Juan Córdoba, que confiaron en mí en el año 2015, y a los que tengo el honor y les debo las gracias de poder estar hoy aquí, en esta tribuna, hablando en nombre de los valencianos.
Así que muchísimas gracias, buen tiempo a todos y estoy a vuestra disposición fuera de estas Cortes.

Gracias.
 (Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Gràcies, senyoria.

Per a donar resposta a la pregunta, té la paraula l'honorable consellera.

Un moment, senyoria, que arribe el senyor Salmerón a l'escó, i…

La senyora consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica:

Bé, jo la veritat és que no tinc ni idea de per què vosté em té mania i no vol que estiga jo en estes Corts la pròxima legislatura.
No ho sé, perquè no he parlat mai amb vosté, crec que és la primera vegada, i em sorprén una mica el seu to.
Jo li desitge a vosté el millor, no sé si en estes Corts o on siga, i la veritat és que, que siga molt feliç.

I, bé, si és veritat que no l'han deixat fer el treball, doncs em sap molt greu, perquè jo crec que tots els diputats i diputades triats per al parlament, per a estar en esta casa, han de poder fer el seu treball de representació de la ciutadania.

En qualsevol cas, dir que, per descomptat, a esta consellera sí que li preocupa l'abandonament del camp, però també li he de dir que la veritat és que, segons l'informe de l'evolució de la superfície de terres cultivades de la Comunitat Valenciana, «cuando ha habido mayor abandono del campo ha sido, en esta comunidad, entre el 2003 y el 2007 -que no gobernábamos nosotros-, y del 1991 al 1995».
Y también le digo que donde hay mayor tendencia de abandono es en Alicante, importante, veamos quién gobierna en la Diputación de Alicante.

Pero, en cualquier caso, siguiendo con estos datos, también le puedo decir que, además, la citricultura, si bien ha habido abandono de tierras de cultivo de naranjas, se han sustituido por mandarinas y también por limones, que es un cultivo que también ha crecido.
Así es que lo digo porque muchas veces se habla tanto de lo del abandono del campo y a veces hay que ir un poco a las cifras para ver la realidad de ese abandono, y dónde está y si lo que hay es, en muchos casos, sustitución de cultivos.

También le digo que, en cuanto al incremento de los precios de los productos, desde luego se han dado ayudas, como usted sabe, porque, si es agricultor, lo sabe, que se dan ayudas.
Y que estamos muy pendientes, precisamente, de garantizar que el campo sea sostenible y rentable, porque entendemos que es importante para el sector, que no se trata de algo que se haga por amor al arte o al campo, sino que se hace para que sea rentable.
Y en eso trabajamos en el día a día.
Y en eso están todas las ayudas de desarrollo rural y la PAC, que usted entiendo que conocerá bien.
Así es que venir aquí y decir que no se hace absolutamente nada para ayudar al campo, pues me parece una falsedad y totalmente innecesario.
A veces se hacen afirmaciones en sede parlamentaria que parece que se quiera subir un poquito el tono, pero entonces nos vamos de la realidad, porque, obviamente, hay toda una conselleria dedicada a apoyar la agricultura valenciana.

Y, efectivamente, también se han dado ayudas para que haya jóvenes que estén dedicados en el campo, y se centran en el sector ecológico, que es el que económicamente, por cierto, todo el mundo está de acuerdo en que tiene más futuro.
Y aparte que es por el que se está apostando por parte de la Unión Europea, con el Pacto verde europeo y la política «De la granja a la mesa».
Así es que es la línea en la que tenemos que ir.

Y también, por cierto, en cuanto a las plagas, ¿cómo puede decir que en esta comunidad no se hace nada en la lucha contra las plagas si somos la que más invertimos en la lucha contra las plagas?
La que más invertimos.
Invertimos sobre todo en investigación, que está siendo clave, precisamente, para luchar contra esas plagas.
En investigación.
Aparte de ayudar a todos los cultivos.
Así es que yo creo que ese tipo de afirmaciones, usted se habrá quedado muy a gusto, pero, afortunadamente, no son coincidentes con la realidad.

Y que tenga usted muy buen futuro.

Gracias.
 (Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Gràcies, senyoria.

Bé, i ara iniciem una bateria de preguntes a la consellera d'obres públiques.

Comence per la 1.
738, que formula el diputat Carlos Laguna, del Grup Parlamentari Socialista, a la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, sobre l'accessibilitat al servei públic de transport de passatgers.

Quan vullga, senyoria.

El senyor Laguna Asensi:

Moltes gràcies, senyora presidenta.

Señora consellera, el derecho a la movilidad de las personas es uno de los derechos fundamentales de cualquier sociedad democrática que los poderes públicos deben garantizar.
Sin embargo, existen colectivos vulnerables, como el de las personas con discapacidad, que, a pesar de haber avanzado de manera importante en los últimos años, encuentran trabas para poder desplazarse de manera adecuada por la existencia de barreras.

El marco legislativo en España que regula la actuación de la administración en este sentido se encuentra en el Real decreto legislativo 1/2013, de 29 de noviembre, por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley general de derechos de las personas con discapacidad.
Refiere la ley que las personas con discapacidad conforman un grupo vulnerable y numeroso, al que el modo en que se estructura y funciona la sociedad ha mantenido habitualmente en conocidas condiciones de exclusión.
Cabe citar también la Convención internacional de los derechos de las personas con discapacidad, aprobada por la ONU en 2006 y en vigor en España desde 2008.
La convención reconoce explícitamente a las personas con discapacidad como sujetos titulares de derechos.

Asimismo, la Generalitat dispone desde 2003 de un estatut de personas con discapacidad que regula las actuaciones de las administraciones públicas valencianas en su relación con las personas con discapacidad y la promoción del bienestar.
El Estatut se actualizó en la legislatura anterior de las Corts Valencianes con la Ley 9/2018, de 24 de abril, para incorporar nuevos derechos y una semántica acompasada a la creciente sensibilidad social del pueblo valenciano.

La actualización durante el mandato del gobierno del Consell del Botànic recoge las demandas que durante años han venido realizando asociaciones como Cocemfe y Cermi a las fuerzas políticas valencianas.
Cuando nuestra legislación recoge necesidades sociales para conquistar derechos, estamos hablando de un éxito colectivo de todo el pueblo valenciano.
Igualmente, en el marco estatutario nace la Ley 9/2009, de 20 de noviembre, de accesibilidad universal al sistema de transporte de la Generalitat Valenciana, para reconocer que el establecimiento de condiciones adecuadas de accesibilidad al transporte desempeña un papel fundamental en todas las sociedades avanzadas.

Por otra parte, la Generalitat Valenciana es protagonista en los últimos años de un esfuerzo inversor notable para que Ferrocarrils de la Generalitat se consolide como un sistema de transporte público referente de la autonomía personal de las personas con discapacidad.
El plan estratégico de Ferrocarrils de la Generalitat tiene el objetivo definido de prestar un servicio público de transporte sostenible, eficiente, de calidad y con la máxima seguridad, transparencia y rentabilidad social.
Y esto último es algo muy valioso, porque los servicios públicos no pueden medirse por la rentabilidad económica, sino por el valor añadido que reporta al conjunto de la sociedad.
Vemos también cómo se van mejorando paulatinamente muchas de las situaciones o se tiene esa sensibilidad con las personas con discapacidad.
Como el pasado día 6, la gerente de ferrocarrils presentaba la inversión de 85 millones de euros que va a realizar la Generalitat en la línea 3 para estaciones e infraestructuras con mejora de la accesibilidad de pasos peatonales y la supresión de pasos a nivel, que facilitarán la deambulación.
Sin duda, son avances importantes, acabo, señora presidenta, para las personas con discapacidad y/o movilidad reducida.

Al respecto, señora consellera, ¿me puede indicar qué más está haciendo su conselleria para mejorar la accesibilidad en el transporte de la Comunitat Valenciana?

Muchas gracias.
 (Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Gràcies, senyoria.

Per a donar resposta a la pregunta, té la paraula l'honorable consellera.

Quan vullga, senyoria.

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

Gràcies, senyora presidenta.

Senyores diputades i senyors diputats, l'establiment de condicions adequades d'accessibilitat al sistema de transport de la Comunitat Valenciana ha sigut una prioritat per a este govern, ja que es tracta d'un dret que garanteix la igualtat de tots els ciutadans i ciutadanes en fer possible els desplaçaments de manera autònoma.
És per això que, des de la conselleria, com bé sap, senyoria, s'impulsa una visió integral de l'accessibilitat per tal que els diferents serveis, com ara les màquines expenedores o les cancel·ladores, la senyalització, els vehicles, els accessos o els mateixos entorns puguen ser utilitzats per qualsevol persona amb independència de les seues condicions físiques, psíquiques o sensorials.

Així, en primer lloc, pel que fa als serveis de transport regular interurbà, de viatgers per carretera, tots els projectes de servei públic que integren el nou mapa concessional inclouen un apartat específic que recull les exigències en matèria d'accessibilitat que han de complir els diferents operadors.
Per a aconseguir-ho, els operadors han d'atendre les necessitats de mobilitat de la totalitat dels ciutadans en tots els vehicles que s'integren en el servei, adaptant les mesures tècniques i organitzatives necessàries per a possibilitar el desplaçament en condicions còmodes, segures i autònomes de totes les persones usuàries, especialment d'aquelles que viatgen en cadira de rodes i també els carrets de bebé.

D'altra banda, l'Autoritat de Transport Metropolità de València està implantant, des del mes de desembre passat, dins del procés de renovació de les parades de transport públic interurbà d'autobús de l'àrea metropolitana, un sistema d'informació dinàmica i accessible per als usuaris.
Les noves marquesines i tòtems tindran pantalla d'informació amb sistema Braille i Cyberpass.

Respecte a Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana, he de dir que està treballant en l'eliminació de barreres arquitectòniques, com bé ha dit la senyoria, en les seues instal·lacions, des de fa anys, per tal d'aconseguir que totes les estacions i instal·lacions de Ferrocarrils de la Generalitat siguen accessibles.
A més, tota obra nova que es realitza no sols compleix els requisits que estableix la normativa d'aplicació, sinó que ferrocarrils té establits requeriments de major exigència.
Per exemple, la nova línia 10 de Metrovalencia incorpora totes les mesures exigibles per la normativa actual i, a més, d'algunes millores, com ara la duplicació dels ascensors o cancel·ladores més accessibles.
També s'estan adaptant 62 unitats de Metrovalencia per a incorporar a les portes un polsador accessible en alçària i manera d'actuar, tant a l'interior com a l'exterior del tren, amb un pressupost de 3,2 milions d'euros.
I, a més, s'està desenvolupant tota una sèrie d'actuacions relacionades amb el pla d'accessibilitat, com per exemple l'augment d'entre un 10 % i un 15 % més dels seients reservats per a persones amb mobilitat reduïda no usuàries de cadires de rodes, renovació dels controls d'accessos, renovació d'ascensors, millora de la seguretat en els passos a nivell i els passos entre andanes.
A més, he de destacar la construcció d'àrees de rescat assistit, en les quals Ferrocarrils és pionera en l'àmbit nacional, representa un important plus d'accessibilitat per a les persones amb mobilitat reduïda en situacions d'emergència, i en aquestes actuacions s'han invertit 31,7 milions d'euros.

Per últim, vull afegir, respecte al sistema tramviari de Castelló, que ja s'està redactant el projecte de condicionament de parades en el Grau-Serradal, finançat per la Unió Europea a través dels fons Next Generation, per a poder tindre una millor accessibilitat.

Com veuen, senyories, estem realitzant una aposta clara i decidida per garantir l'accessibilitat a tot el món en el transport que és de la nostra competència.
És un repte que no és gens fàcil i que, encara que ens queda per fer, però este govern mai deixarà de treballar per tal d'assegurar unes condicions dignes i que s'ajusten a la realitat de totes les persones.

Gràcies.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Gràcies, senyoria.

Continuem amb la pregunta 1.
821, que formula el diputat Miguel Barrachina, del Grup Parlamentari Popular, a la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, sobre la política d'obres públiques dutes a terme a la Comunitat Valenciana.

Quan vullga, senyoria.

El senyor Barrachina Ros:

Muchas gracias, señora presidenta.

Señora consellera, esta mañana, al venir desde Castellón, como otros muchos, he visto el anuncio de que sobre las ocho y media había un nuevo accidente en el baipás, 500 en los últimos tres años.
Sería fácil, y usted no me contestaría, preguntarle sobre todo lo que su gobierno autonómico y el gobierno nacional de su partido no han hecho, ni la ampliación del baipás, ni la ampliación del puerto, que una parte de sus compañeros de gobierno piden la demolición.

Este martes, quiere decir, antes de ayer, el gobierno socialista de España cerraba, el Consejo de Ministros aprobaba la clausura del tren que da servicio a Utiel, el Valencia-Cuenca-Madrid, con el silencio cómplice, cuando no el aplauso, de toda la izquierda de este hemiciclo.
Cien mil, ciento un mil pasajeros que anualmente tenían un servicio retribuido, pagado por acuerdo del Consejo de Ministros de 2017 hasta 2028, Consejo de Ministros presidido por Rajoy.
El balance que hacemos no puede ser peor de lo que no han hecho y de lo que están cerrando, de los servicios de Cercanías, del aplazamiento en cinco años del Corredor Mediterráneo, que ya nos ha saltado, y de Tarragona ha pasado a Murcia, sin que el tramo Valencia-Alicante esté resuelto.

Pero le voy a preguntar por algo que sí han hecho, para que usted nos lo explique.
Esta mañana le he enseñado una foto que no le ha gustado, por eso la he cambiado.
Esta es distinta.
Esta es usted con Ximo Puig, autoridades, tras bajar del tren, el tren de 63 toneladas, que inaugura la línea 9.
La línea 9 no soporta el peso de 63 toneladas.
Y le hago tres preguntas bien sencillas.
Cuando se gastaron los 43.
300.
000 euros de los valencianos para comprar seis trenes en 2017, ¿pensaban que los tres puentes metálicos estarían acabados, el de Algar, el de Mascarat y el de Quisqui, que es el único que está en obras?
¿Pensaban que les iba a dar tiempo para acabarlo?
¿Simplemente no lo previeron?
El hecho de un solo recorrido Denia-Alicante, tener que hacer, utilizar tres trenes, que es récord universal, tres horas y un minuto para 100 kilómetros a 19 por hora, ¿era algo previsto o es simplemente una urgencia en ese tren que a ustedes les dio por inaugurar hace tan solo unas semanas?
Y la última pregunta.
¿Nadie se planteó recrecer, ampliar los túneles de Benidorm para que el Tram desde Alicante llegase por túneles por los que cupiesen los trenes, y con solo un tren, el actual Tram ya existente, poder dar servicio a esa vía?
Le he hecho tres preguntas bien sencillas que me gustaría tener respuestas.

Gracias, señora presidenta.
 (Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Té la paraula l'honorable consellera per a donar resposta a la pregunta.

Quan vullga, senyoria.

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

Gràcies, senyora presidenta.

Veig que, realment, a vosté, senyor Barrachina, les obres públiques de la Comunitat Valenciana no li importen absolutament res perquè ha utilitzat la pregunta que em feia per valorar les obres públiques i s'ha centrat en el nou invent que vosté des d'ahir porta arrastrant, senyor Barrachina.
El PP, una vegada més, no sap com fer oposició i s'ha d'inventar qualsevol història per a poder traure algun rèdit.
Pel que sembla, ara, la seua agenda la marca el senyor Feijóo i no els interessos dels valencians i les valencianes.
Però no, no és gens comparable la línia 9 amb això d'Astúries i Cantàbria.
No intenten buscar on no hi ha perquè fan molt el ridícul.
De fet, no li ha comprat ningú la seua història.
No sé ni tan sols com ha utilitzat el minut d'este matí per a tornar a traure una cosa que només ha de llegir la premsa de hui com els tracta el nou invent.
L'L9, i els recorde que es va haver de tancar per falta d'inversió que el seu govern no va voler fer, la qual cosa va generar una inseguretat en tota la línia que va fer insostenible que pogueren circular trens.
Durant 20 anys, que es diu prompte, no es va invertir ni un sol euro en tota la línia.
Ha sigut aquest Consell el que va haver de fer una renovació integral de la línia 9 per a millorar la infraestructura, que té més de cent anys, invertint més de cent cinquanta milions d'euros.

I no es preocupe, que aquestos trens que tant li agraden estan funcionant actualment per la línia 3 i, quan acaben les obres de modernització de la via, ho faran per tota la línia 9 perquè actualment ja fan una part del recorregut en aquesta.
Sap perfectament vosté que s'han d'acabar els tres ponts.
Per cert, el pont del Quisi, no del Quisqui, com vosté l'ha anomenat.
Garantint així als seus usuaris un transport vertebrador que dona servei a huit municipis, assegurant, fent accessible, que ja han usat més de 81.
000 usuaris.
I un servei que, torne a recordar, vostés van abandonar i van abocar el tancament.

Este Consell i, en concret, esta conselleria està acostumada a arreglar els seus desgavells.
I li vaig a fer exemples.
Quan nosaltres arribàrem en 2015, ens trobàrem una comunitat on tenien un aeroport en Castelló que s'utilitzava exclusivament per a passejar, el batejaren com l'aeroport del iaio, que, com vosté és de Castelló, ho coneixerà bé.
Una suposada línia de metro que tenia un forat ple d'aigua.
Obres paralitzades com el túnel de Serra Grossa.
Una CV-60 de la Vall d'Albaida i de la Safor, i una CV-95 de la Vega Baja sense perspectiva de futur.
Una Ciutat de les Arts i les Ciències amb edificis sense ús.
Una Ciutat de la Llum deserta.
Unes carreteres en la Comunitat Valenciana… I ara sap el que tenim, senyor Barrachina.
La comunitat de Ximo Puig és un aeroport que és útil, amb xifres rècord de passatgers.
Una línia de metro que per fi connecta el centre amb Natzaret.
El túnel de la Serra Grossa del tram d'Alacant que vostés van parar ja està en servei i ha permés l'obertura de la línia 5.
És molt la diferència que hi ha entre les obres públiques quan vostés governaven que ara quan estem governant… (Veus)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Senyor Castelló.

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

…el govern del Botànic.

Gràcies.
 (Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Gràcies, senyoria.

Té la paraula el senyor Barrachina, que és el que ha formulat la pregunta.

Quan vullga, senyoria.

El senyor Barrachina Ros:

Gracias, presidenta.

No ha respondido a ninguna de mis preguntas.
¿Ese tren de la desesperación electoral o por el tiempo que cuesta en llegar ha sido una chapuza porque se les olvidó que por los puentes no podía pasar un tren con 63 toneladas?
¿Hicieron las pruebas de seguridad con un tren que pesaba menos y se confundieron?
¿Nadie les dijo que recreciendo, que ampliando los túneles, ya se superaba el problema y los actuales trenes desde Alicante podrían llegar hasta Denia?
Es decir, esta chapuza que le ha hecho traer 43 millones en trenes a una línea 9 inaugurada por ustedes, que no puede circular por esa línea, ¿está usted feliz, está satisfecha?
Todo lo demás ya lo hicimos nosotros, ustedes solo tenían que mantenerlo y no han sido capaces.
Después de seis años y medio con la línea cortada, ¿nadie les dijo que por esos tres puentes metálicos no podían pasar esos trenes que ustedes iniciaron la contratación hace seis años?
¿No lo sabían o lo sabían y lo ocultaron?
 (Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Per a continuar donant resposta a la pregunta, té la paraula l'honorable consellera.

Quan vullga, senyoria.

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

Gràcies, presidenta.

La línia estava durant sis anys en obres, senyor Barrachina.
En obres.
Hem posat en marxa el tren i hem donat una solució amb un transbordament momentani fins que els ponts estiguen en marxa.

Però, per a chapuzas, senyor Barrachina, eixa.
Eixa era la línia 10 de vostés.
Era un mar en piragua, plena d'aigua.
(Aplaudiments) Eixa és la chapuza i el passat del Partit Popular.
Ara, senyor Barrachina, este és l'arreglament dels seus pufos de la seua època.
Transformem el que vostés feien en allò que realment necessiten els valencians i valencianes, senyor Barrachina.
 (Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Gràcies, senyoria.

Pregunta número 1.
806, formulada per la diputada Mònica Àlvaro, del Grup Parlamentari Compromís, a la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, sobre mobilitat.

Senyor Castelló.

Silenci, senyories.

Quan vullga.

La senyora Àlvaro Cerezo:

Gràcies.

Senyora consellera, en setembre de l'any passat es va aprovar el decret llei 11/2022, de 9 de setembre, d'aprovació, entre altres moltes coses, de concessió d'ajuda directa als municipis de característiques singulars d'un servei de transport de trànsit feble, la posada en marxa del transport públic per a viatgers i viatgeres a demanda.
Un decret molt necessari per a molts sectors i, en concret, com vosté sap, molt reclamat per Compromís.

Este decret regula ajudes específiques per als municipis que no tenen suficients connexions; municipis especialment afectats pel despoblament i per la falta d'infraestructures i que havia d'impulsar la posada en marxa d'un servei de transport a demanda.
Ajudes directes als municipis que, tal com explica el mateix decret, puguen contribuir a pal·liar el dèficit de connexió per transport públic i atendre les necessitats bàsiques de la població.

Vull posar en valor aquest decret perquè és un bon decret.
I sí, hem de millorar el transport a les ciutats del nostre país, però no podem oblidar-nos del transport dels pobles més menuts.
I este decret és una gran aposta per la lluita contra el despoblament.

Però, senyora consellera, hem de continuar treballant en eixe marc, aprenent d'este decret per millorar-ho en properes edicions, en el tercer Botànic.
Cal buscar mecanismes perquè amb eixos dinars que estem destinant es puga, per exemple, mancomunar un transport entre els municipis d'una comarca, segons les necessitats de cada comarca, de cada territori, de cada poble, de cada veí, de cada veïna.

També, en allò que correspon als usos que determina el decret, s'ha quedat un poquet curt i, des de Compromís, creiem que es pot millorar.
Perquè, per exemple, s'ha quedat fora tot l'oci quan, al cap i a la fi, els municipis xicotets són els que menys oferta d'oci tenen i segur -i segur- que, escoltant els municipis, podem millorar el decret.
Caldria que férem eixa tasca, que ens reunírem i arreplegàrem totes aquestes suggerències, que les estudiàrem i tractàrem d'incorporar-les.
Apostem per la participació dels pobles, però també apostem per la vida als pobles de l'interior.

I, el diumenge, veïns i veïnes de les comarques del nord tenim una fita important a les Coves de Vinromà per a dir «no a la Magda», perquè mentre els municipis volen un transport a demanda que els atorgue mobilitat, pensant també en la sostenibilitat, el que no volen de cap de les maneres és ser l'autovia de les grans torres elèctriques de la MAT, que trenquen, destrossen, fereixen de mort el nostre territori.
I no volem una Magda enganxada a una MAT que frene tota aspiració a viure dels conreus dels ametlers o, simplement, a gaudir de la nostra terra.

Mire, els i les usuàries del transport a demanda de ben segur aniran este diumenge a les Coves a defensar la terra i ho faran pel futur del món rural i Compromís no els anem a fallar, com tampoc els fallàrem quan apostàrem pel transport a demanda.

Per això, senyora consellera, volem saber quins avanços ha fet la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat per millorar la mobilitat a l'interior de les comarques del nord i com podran els veïns i veïnes del nord fer ús del transport a demanda per a acudir este diumenge a les Coves de Vinromà a dir, ben clar i ben fort, que no volen cap Magda.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Gràcies, senyoria.

Per a donar resposta a la pregunta, té la paraula l'honorable consellera.

Quan vullga, senyoria.

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

Gràcies, senyora presidenta.

Senyores diputades i senyors diputats.

Senyora Àlvaro, els territoris de l'interior de la Comunitat Valenciana, especialment dels municipis que es troben en zones muntanyenques, com són les comarques del nord -no oblidem, a més, que Castelló és la segona província més muntanyenca d'Espanya- estan afectats per processos de despoblació que és necessari pal·liar.
I una de les polítiques estratègiques per a evitar l'abandó d'aquestes terres és millorar la mobilitat, efectivament, perquè els seus habitants tinguen millor accés als serveis públics, centres hospitalaris, educatius, comercials, etcètera.

Atenent la seua pregunta, explicaré els avanços que, des de la conselleria, s'han fet per a millorar la mobilitat a les comarques de l'interior de Castelló i, especialment, en els del nord, els Ports, l'Alt Maestrat i Baix Maestrat.

En primer lloc, i com és habitual, es continua treballant en el manteniment i la millora de la xarxa de carreteres, a través dels contractes plurianuals de manteniment.
El de la zona nord de Castelló és el que correspon a aquestes comarques i, per al període de 2021 a 2025, s'han adjudicat per un import de 31 milions d'euros.
Estos contractes permeten realitzar també xicotetes obres que no requereixen un contracte singular, com ha sigut el cas de les cunetes de seguretat a Vistabella, la permeabilització de la travessia de vianants a la Salzadella o la rotonda per a millorar el pas de vianants a les Coves de Vinromà.
També s'està executant una millora de la travessia a Vilafranca o d'un carril de ciclovianants entre Morella i la Fàbrica Giner.

D'altra banda, es poden destacar les següents actuacions en la xarxa de carreteres d'aquestes comarques: als Ports i l'Alt Maestrat es va procedir a la rehabilitació del ferm i millora de la seguretat viària en la CV-12, Ares del Maestrat-Morella, acabada en 2020, amb una inversió de 4 milions d'euros; a l'Alt Palància, s'ha conclòs -l'any passat- la rehabilitació del ferm de les carreteres CV-20, CV-21 i CV-230 en diversos trams, amb una inversió total d'1,8 milions d'euros; recentment, s'han acabat les obres de condicionament i millora de la seguretat viària en la carretera CV-245, a Altura, Alt Palància, posant en valor un paratge singular, com és el Santuari de la Cova Santa, amb 1 milió d'euros.

En segon lloc, cal posar en relleu les actuacions compreses en l'elaboració del nou mapa de les concessions de transport públic regular per carretera, perquè una de les seues finalitats bàsiques és dotar els municipis de la Comunitat Valenciana d'un servei públic de transport de viatgers que permeta la connexió dels nuclis de població amb els nodes de centralitat.

Referent a això, he d'assenyalar que el ple del Consell del passat 30 de desembre va autoritzar la licitació de noves concessions que prestaran els seus serveis a les comarques de l'interior de la província de Castelló i ja ha començat el seu procés de licitació.
Entre elles, per a donar servei a les comarques del nord de la província de Castelló, s'ha previst la nova concessió CV-001, Morella-Vinaròs-Castelló, que atendrà una població total d'uns vint-i-un mil sis-cents habitants.
Amb aquesta nova concessió es configuren uns eixos rellevants de transport públic que comuniquen les comarques d'interior situades al nord de Castelló amb la capital i les capçaleres comarcals més importants i reforçarà les connexions amb la universitat, l'hospital provincial o les dependències judicials de Castelló i Vinaròs.
A més, comptarà amb set línies que realitzaran una mitjana d'unes cinquanta-set expedicions diaris en el seu conjunt.

I, a més, la CV-002, Vinaròs-Benicarló-Peníscola, que transcorre per l'àrea litoral d'aquestes comarques del nord, es troba en funcionament des del mes de novembre de 2021.
Esta concessió dona servei a vora sixanta-quatre mil persones, xifra que es duplica en l'època d'estiu.
El servei amplia en dotze connexions diàries per sentit i millora la connexió amb l'hospital de Vinaròs, el centre sanitari de Benicarló, l'estació d'Adif de Benicarló-Peníscola.

En tercer lloc, efectivament, s'està implantant un sistema de transport a demanda en el qual participa aquesta conselleria, juntament amb la Presidència de la Generalitat.
Un pas previ a la seua implantació va ser l'elaboració d'un estudi de solucions de transport en taxi per a àrees de feble trànsit, com a complement del servei regular de transport de viatgers existents.
Posteriorment, com vosté coneix, es va aprovar el decret que va establir les bases reguladores i la concessió directa d'aquestes ajudes.
I, recentment, mitjançant la resolució del 22 de desembre del 2022, de la Direcció General d'Administració Local, es van lliurar les ajudes en aquesta matèria per a 109 municipis de Castelló.

Finalment, cal assenyalar que, mitjançant la Llei 8/2022, es va modificar l'article 6.
3 de la llei del taxi de la comunitat perquè l'autorització del taxi també habilite per a recollir persones usuàries en poblacions d'altres àmbits limítrofs o pròxims, quan el servei se sol·licite des d'un municipi que no dispose d'autoritzacions.
Aquesta mesura tindrà un impacte positiu en les comarques de l'interior de Castelló perquè, des d'aquest mateix any, tindran més facilitat per a accedir al taxi, gràcies a aquest canvi en la llei.

Però no ens conformem i continuem treballant per garantir la mobilitat i la connexió en tota la Comunitat Valenciana.

Gràcies.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera de les Corts Valencianes:

Gràcies, senyoria.

Passem a la pregunta 1.
687, que formula el diputat Eduardo del Pozo, del Grup Parlamentari Ciudadanos, sobre el litoral valencià.
Serà substanciada per la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.

Quan vullga, senyoria.

El senyor Del Pozo Querol:

Sí.
Gràcies, presidenta.

Desde Ciudadanos, señora consellera, volvemos a insistir ante uno de los graves problemas que tenemos aquí, en la Comunidad Valenciana, y es el de la regresión, el de la regresión de nuestra costa.
Porque hablamos de que multitud de municipios costeros de la Comunidad Valenciana están siendo afectados por la fuerza del mar, están viendo cómo sus costas están perdiendo metros e incluso podemos ver en algunas localidades cómo el mar golpea directamente a las viviendas.
Como ve, pues, la situación es límite, estamos perdiendo territorio y ustedes, Partido Socialista, que gobiernan aquí en la Comunidad Valenciana y que gobiernan en Madrid, pues, parece ser que no están haciendo nada por solucionarlo.

De hecho, el mes pasado, en enero, la asociación Mediterránea, con multitud de asociaciones vecinales de la Comunidad Valenciana, pues, se manifestaron en Madrid, en Madrid, exigiéndoles ya una actuación urgente, porque la situación es límite y porque el 60 % del litoral valenciano está afectado por esta regresión.
Pero esta manifestación no queda aquí; las asociaciones valencianas van a manifestarse todos los meses, todos los últimos sábados de cada mes.

Mire, señora consellera, la sociedad civil valenciana ya está cansada, está cansada de que, desde el ministerio de transición ecológica, dirigido también por ustedes, por el Partido Socialista, solamente se limiten a hacer actuaciones parciales, a deslindar, a expropiar terrenos a propiedades privadas, cuando lo que tienen que hacer es dedicar esfuerzos en proteger nuestra costa, en dar soluciones duraderas y, posteriormente, regenerar la costa, como se tiene que hacer.
Porque hablamos de que en localidades como, por ejemplo, Nules, pues, ya se han perdido 120 metros de costa, porque hablamos de que la situación es límite en Sagunto y en Tavernes de la Valldigna.

Pero no solamente no están protegiendo la costa, sino que tampoco están protegiendo viviendas históricas valencianas de primera línea de playa, sí, nuestra historia, patrimonio cultural valenciano, pero parece ser que a ustedes, pues, no les importa; que es necesario que la ley y el reglamento de costas reconozcan ese patrimonio cultural valenciano.

Por eso, le decimos desde Ciudadanos, señora consellera, que hay que ser valiente, que hay que defender lo nuestro, que hay que defender el territorio, que hay que defender nuestras playas, que hay que defender nuestras viviendas, que hay que defender a los valencianos.

Por todo ello, señora consellera, le pregunto: ¿qué ha hecho el gobierno del Botànic, tras ocho años gobernando en la Comunidad Valenciana, para frenar la dura regresión que están sufriendo nuestras costas?
¿Y qué han hecho ustedes, tras ocho años gobernando la Comunidad Valenciana, para proteger las viviendas valencianas situadas en la línea de costa, ante los abusos que quiere cometer costas?

Nada más.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

(Ocupa la presidència el president de les Corts Valencianes, senyor Enric Morera i Català)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Té la paraula l'honorable consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.

Quan vosté vullga, consellera.

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

Gràcies, senyor president.

Senyoria, en abril de l'any passat es va debatre en aquesta cambra la interpel·lació formulada pel Grup Parlamentari Ciudadanos sobre política general del Consell en matèria de costes, la qual va contestar l'aleshores conseller, Arcadi España.
I, en aquell debat, es van posar de manifest les actuacions que estava portant endavant la Generalitat, tenint en compte la distribució competencial que determina la Constitució i l'Estatut d'autonomia.

Ara, el grup de Ciudadanos planteja aquesta pregunta sobre l'estat del litoral des que governa el Botànic.
Doncs, bé, la primera qüestió que hem de deixar clara la importància que té per a la Generalitat el litoral de la Comunitat Valenciana, tant des del punt de vista econòmic com des del punt de vista ambiental i des del punt de vista també social, ja que la gran majoria de les valencianes i els valencians viuen a la franja litoral.
Però també cal remarcar que, en un estat de dret, cada administració té el seu àmbit d'actuació directa i, en el cas del litoral, les competències de la Generalitat s'estenen sobre l'ordenació territorial, la zona de servitud de protecció i els ports que gestiona la Generalitat, mentre que la competència de l'estat incideix de manera directa i exclusiva sobre la zona de domini públic marítim terrestre i sobre el mar territorial.

Què hem fet des del govern del Botànic?
Aprovar el Pativel i el catàleg de platges de la Comunitat Valenciana, que són instruments de protecció activa del litoral.
En aquesta legislatura, estem executant el Pacmar, pla d'actuacions en la costa i per a gaudir de la ribera de la mar, normalment, sobre la zona de servitud de protecció, on hem finalitzat diverses actuacions -les dos últimes a Benitatxell, cala del Moraig; a Vinaròs, cala de les Llanetes i les Timbes- i anem a licitar noves obres enguany.

En la zona de servitud de protecció, des de juliol de 2015, hem tramitat vora sis mil expedients, tant de sol·licituds d'autorització com declaracions responsables, denúncies, etcètera.
Hem intervingut en els ports que depenen de nosaltres, amb actuacions especials arran dels temporals.
Hem conclòs actuacions per un import al voltant de set milions d'euros i tenim en execució altres per import de 3,5 milions d'euros.

I, respecte a l'estat, estem, lògicament, en contacte amb ell i li exposem les nostres posicions i li traslladem totes les demandes que ens canalitzen els ajuntaments sobre els àmbits de competència estatal.
En eixe sentit, cal dir que, des de la interpel·lació d'abril de 2022, l'estat ha licitat actuacions rellevants, com ara la regeneració de les platges del Saler i la Garrofera, de València, la recuperació de la platja de les Deveses, a Dénia, o l'estabilització del tram de costes a les Marines, a Nules, a més de la informació pública de diversos projectes en licitació i redacció d'altres.

És clar que sempre ens agradaria que les actuacions foren més i millors, més ràpides, i que la inversió fora superior, però seguim treballant per a fer-ho possible.

Gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, consellera.

Acabarem d'escoltar, per part de l'il·lustre diputat Eduardo del Pozo, la concreció de la pregunta.

Quan vosté vullga, senyoria.

El senyor Del Pozo Querol:

Sí.
Gràcies, president.

La verdad es que, desde el Grupo Parlamentario Ciudadanos, consideramos que poner la excusa de que el estado es el único competente no lo llegamos a entender, porque ustedes gobiernan aquí, en la Comunidad Valenciana, y, además, el Estatuto de autonomía también les permite realizar determinadas actuaciones, incluso en situaciones límite, como estamos viendo, en donde se está poniendo en riesgo la salud de valencianos que viven en viviendas en primera línea.
Pero vemos que ustedes…, pues, no les hacen caso en Madrid y encima ustedes, con un presupuesto de 25.
000 millones de euros, pues tampoco quieren hacer nada.

Y lo que tenemos que ver es cómo valencianos tienen que irse a Madrid a manifestarse, porque ni el Partido Socialista de aquí ni de Madrid quiere hacer nada al respecto.
De hecho, ustedes tienen el Instituto Cartográfico Valenciano que demuestra que en las costas de Castellón, desde el año 1956 al año 2021, se han perdido 175 metros de costa y ustedes no hacen nada.

De verdad, señora consellera, pónganse a defender los intereses de los valencianos.

Gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Contestarà l'honorable consellera a la qüestió que finalment s'ha plantejat.

Quan vosté vullga, consellera.

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

Gràcies, president.

Senyoria, soc conscient de les protestes que hi ha hagut recentment en aquest tema en què, com vosté sap, han participat també alcaldes del Partit Socialista perquè hi ha una cosa que és ben clara: nosaltres reivindiquem solucions als problemes dels valencians i valencianes, estiga qui estiga en el govern.
(Aplaudiments) Jo sé que no és una cosa comuna en altres governs d'altres colors, però en este Consell sí que ho és.

Però ara el que li puc dir és que el govern de l'estat sí que està fent actuacions en este sentit.
Els fique els exemples més recents que ha dut a terme el ministeri: en informació pública està la regeneració de les platges situades en la desembocadura del riu Serpis i el port d'Oliva; en licitació, el contracte de servei per a l'execució de treballs tècnics i ambientals en les platges del Saler i la Garrofera; ja firmat, el contracte de serveis per a la redacció del projecte constructiu per a l'estabilització de la platja de la Torre, a Almassora.
Estes són sols algunes de les actuacions que hi ha en marxa per part del ministeri.

Des de la conselleria sempre transmetem al ministeri totes les demandes que ens canalitzen els ajuntaments, però també les que detectem els mateixos serveis de la Generalitat Valenciana.
És més, en aquestos pressupostos hem destinat un total de 31 milions d'euros, el que suposa un 7,7 % més que l'any passat.

Per tant, com pot vore, senyoria, s'estan donant passes per a aconseguir les millors platges i que estiguen protegides enfront de la regressió.
Però, sens dubte, cal fer molt més i quan més prompte millor.
I, des d'esta conselleria, farem tot el possible per a aconseguir-ho.

Gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, consellera.

Passarem a la penúltima d'esta sessió de ple, que formula la il·lustre diputada Estefania Blanes a la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.

Quan vosté vullga, senyoria.

La senyora Blanes León:

Gràcies, president.

Consellera, benvinguda.

Ha acumulat ací un muntó de preguntes.
Bé, li formule les preguntes que teníem pendents.

El port de la Carrasqueta és un dels punts negres més perillosos de les carreteres valencianes i s'ha convertit en un dels més perillosos de l'estat espanyol, una situació que va posar de manifest la Direcció General de Trànsit en l'informe de 2020, quan el va incloure entre els 100 punts negres més perillosos per a motoristes de l'estat i va comptabilitzar 22 accidents amb motocicletes entre 2015 i el 2020, entre els quilòmetres 20,6 i 23,3 de la CV-800, és a dir, en només dos quilòmetres; accidents que continuen succeint-se, malauradament.
En 2022, quatre persones que anaven en motocicleta van perdre la vida en tres accidents de trànsit registrats en tan sols cinc quilòmetres, entre el 22 i el 27 de la CV-800.
I són una vintena ja de morts en els últims cinc anys en tota la CV-800.

És cert que gran part important de la perillositat d'una carretera té molt a veure amb el comportament de les i els usuaris, evidentment, i, per tant, depén d'una responsabilitat individual de cadascuna.
Però també és cert que hi ha molts aspectes importants sobre els quals les administracions públiques poden incidir directament i que, al seu torn, incideixen sobre la major o menor sinistralitat d'un tram concret de la carretera: la correcta senyalització de cada un dels trams o de cada una de les corbes, el control, la presència de cossos i forces de seguretat, les mesures fixes de control de velocitat i de distància, també el manteniment i la conservació de les mateixes carreteres, així com els elements de seguretat, com baranes de seguretat que siguen segures i efectives o elements separatius de carrils, rotondes, etcètera.

Per a abordar precisament aquesta qüestió de seguretat, casualment, el dia que anàvem a substanciar aquesta pregunta ací, al ple, es va publicar als mitjans de comunicació una reunió entre la subdelegació de govern, la Guàrdia Civil i la prefectura provincial de trànsit, l'alcaldessa de Xixona i la policia local d'aquesta localitat, on anunciaven que es declarava com a via protegida per a ciclistes.

Ara, si ens pot explicar un poc més què es preveu, perquè creem que encara no està…, queda pendent de la senyalització i que, per cert, és cert que ens va estranyar que no estiguera present cap membre de la conselleria de territori, ja que la competència administrativa d'aquesta servei és de la Generalitat.

D'altra banda, als pressupostos generals per al 2023 es preveuen 3,6 milions per a la millora de seguretat viària i ampliació de la secció transversal de la CV-800.
No obstant això, aquesta inversió es destina al tram entre Alacant i Xixona que, amb les dades en la mà, no es correspon precisament amb el tram de major sinistralitat de la CV-800 i és un tram que necessita realment inversions en seguretat viària amb una partida pensem que especifica.

En definitiva, encara que ningú pot negar que la seguretat viària, com diem, en les carreteres és tasca de tota la societat i de totes les administracions públiques, des del nostre grup entenem que l'administració autonòmica, com a administració titular, és la principal responsable de la conservació, el manteniment i la seguretat de la CV-800 perquè el punt negre del port de la Carrasqueta presente les millors condicions possibles per tal d'evitar i disminuir aquesta sinistralitat.

Per això li formulàvem aquesta pregunta que és que quines mesures han posat o tenen previst implementar per a la millora de la seguretat viària en la CV-800.

Moltes gràcies, consellera.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria, per esta formulació de la pregunta que, seguidament, serà contestada per la consellera de política territorial.

Quan vosté vullga, consellera.

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

Gràcies, senyor president.

Senyoria, se m'han acumulat preguntes, efectivament.
Sap que la setmana passada estava en una grip prou important i no vaig poder estar ací; però, bé, avui agafaré totes les preguntes i, com veu, estic adoptant-les.

Bé, senyora Blanes, la seguretat viària és el criteri principal que guia l'actuació de la conselleria en qualsevol actuació que fem, bé siga de transport, en metro, aeroport, bus o tramvia o de qualsevol infraestructura.

Hem de ficar un poc de context perquè, per a garantir la seguretat de les nostres carreteres, cal tindre en compte dues qüestions bàsiques: garantir unes bones condicions de la carretera, bon estat del ferm, la senyalització; i disposar dels mitjans necessaris per a fer un control de l'ús de les carreteres que, en aquest cas, és de competència de la Direcció General de Trànsit, és a dir, de l'estat.
Això implica, pel que fa a la conselleria, l'obligació de tindre les nostres vies en condicions adients, des del punt de vista material, el que implica disposar de les carreteres amb un bon estat, un traçat d'acord amb les seues característiques orogràfiques i una bona senyalització.

Doncs bé, en la passada legislatura vam aprovar el Pla director de seguretat viària de la Comunitat Valenciana, el qual es desplega mitjançant programes biennals de seguretat viària, com l'actual, 2022-2023, que estem executant a hores d'ara i que compta amb una inversió de 41 milions d'euros.
Eixa és la directriu bàsica en la qual seguim per a totes les carreteres, com, per exemple, la de la CV-800, entre Alacant i Xixona, en la qual, com deia, se situa el conegut com a port de la Carrasqueta.
En aquest port de muntanya, en concret, totes les administracions implicades, tant l'Ajuntament de Xixona com la Generalitat i l'estat, de qui depén tràfic, hem anat treballant perquè… conscients de la problemàtica que hi ha en eixa carretera, motiu pel qual s'han produït diverses reunions per a tractar-ho.

Per ficar algun exemple, en aquest cas concret, del treball i de la coordinació que estem fent totes les administracions, l'Ajuntament de Xixona ha mantingut diverses reunions conjuntament amb la subdelegació del govern, la conselleria i la Direcció General de Tràfic.
He de dir-li que la conselleria també ha format part d'alguna de les reunions.
I, a més, vull destacar l'última reunió que van tindre des de l'ajuntament amb la subdelegació de govern, tràfic i la Guàrdia Civil, on van arribar els següents acords:

S'està treballant per la CV-800 com a ruta protegida per a ciclistes, el que implica una nova senyalització en la zona.

Es pretén millorar la seguretat amb la utilització de drons, d'un helicòpter i de major presència de la Guàrdia Civil de trànsit per a controlar la circulació de la carretera.

A més, per part de la conselleria, ja tenim en licitació l'obra de millora de la seguretat vial en la CV-800, amb una inversió de 3,4 milions d'euros, que té com a objectiu donar resposta a una reivindicació de la ciutadania i incrementar la seguretat de la carretera, sense oblidar els beneficis que també suposarà per als veïns i veïnes; donarà un vertader impuls a la zona.
Si volem aconseguir el desenvolupament econòmic pel que tant estem també treballant en tota la comunitat, necessitem també accessos còmodes, ràpids i segurs i vies que faciliten el desplaçament quotidià o per, també, atraure turisme.

Com pot vore, senyora Blanes, estem treballant en la millora de les condicions de la seguretat viària de totes les carreteres, i en este cas, també, de la CV-800, sempre de la mà dels ajuntaments i de l'estat per a arribar a un consens i trobar la millor solució possible.

Gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, consellera.

Senyories, i ara anem a donar pas a l'última pregunta d'este ple, llarg i, segurament, amb tota garantia, podem dir que l'última pregunta d'esta legislatura en la sessió de control.
Per tant, tindrà la il·lustre diputada Estefania Blanes l'honor de formalitzar-la i l'honorable consellera de contestar-la, Rebeca Torró.

La senyora Blanes León:

Gràcies, president.

I, bé, tenim eixe honor de tancar les sessions de control.
Encantada de poder debatre amb vosté una vegada més.

Bona vesprada de nou, consellera.

I per a Unides Podem, Esquerra Unida, que la gestió siga pública i directa, sense privatitzacions, i que es faça des de l'administració més pròxima a la realitat social que pretén resoldre són elements claus per a facilitar els encerts i minimitzar els possibles errors en la gestió del transport públic, perquè les decisions que es prenen a Madrid sobre mitjana distància o sobre rodalies afecten, realment, a centenars de milers de valencians i valencianes.
Per exemple, aquest mateix dimarts, el govern de l'estat ha clausurat definitivament el tram ferroviari entre Tarancón i Utiel, la qual cosa suposarà el desmantellament de les vies i el tancament de la línia de mitjana distància Madrid-Aranjuez-València, que ha vertebrat històricament les comarques en risc de despoblació de províncies com València o Conca.
Estem, i ja ho hem manifestat moltes vegades, totalment en contra d'aquesta decisió, perquè va contra els interessos dels valencians i valencianes.

També és cert que no entenem per què la conselleria no ha al·legat contra aquest tancament i ha reivindicat l'ampliació de la CV-3 fins a Camporrobles, encara que estem a temps, consellera, abans que desmantellen les vies, estem a temps de parar-ho.
Si la gestió ferroviària fora autonòmica, segurament la decisió hauria sigut diferent, perquè sabem de la necessitat d'aquest servei.

Tampoc s'entén que la situació de línies de mitjana distància, com València-Xàtiva-Alcoi, que transcorre íntegrament pel País Valencià i que, a més, necessita una inversió també molt important, encara, ja que se n'estan fent algunes, en necessita moltes més, presenta una duració de trajectes excessius i unes freqüències insuficients.
Una situació que també podria millorar-se implantant transbords directes a la CV-2 o, per què no, incloent el tram directament a la xarxa de rodalies de València.

A més, una gestió directa de les línies de rodalies, per part de l'administració autonòmica, facilitaria la integració tarifària a tots els serveis de transport públic, començant per les àrees metropolitanes d'Alacant, Elx i la de Castelló.

Per al nostre grup, a la gestió directa i pròxima, hem d'afegir també un tercer element clau, evidentment, per tal de garantir aquest transport públic, que és una inversió adequada, inversions en infraestructures, en maquinàries i, bé, permeta'm la broma, mesurem-ho bé tot perquè no hi haja problemes, i també en personal.
Perquè, com sempre diem, el transport públic no és una despesa, sinó és una inversió, una inversió que hui en dia és insuficient en mitjana distància i en rodalies valencianes i que hem d'exigir a l'estat, tant si es produeix la cessió de competències a l'administració autonòmica com si no.
Perquè de poc serveix augmentar els usuaris i usuàries aplicant descomptes i bonificacions, si no augmentem els trens i les freqüències i minimitzem retards i cancel·lacions, especialment en els horaris i en els dies de major afluència, com puguen ser els caps de setmana, que els estudiants tornen a casa, o els horaris més freqüentats.
La gent acaba, i així ho hem vist, viatjant com a sardines en llanda.

Senyora consellera, l'Acord del Botànic II preveu negociar la incorporació de la xarxa de transport públic de competència de l'estat a la xarxa autonòmica, el que facilitaria la implementació d'altres mesures que també es preveuen el mateix acord, com la millora d'horaris i freqüències, noves rutes per a lluitar contra el despoblament o la intermodalitat del transport públic.

Com que en aquesta incorporació no s'ha materialitzat i desconeixem en quin punt es troba, ara que està ja pròxima la finalització de la legislatura, li preguntem quins terminis es marca el Consell per a fer efectiva la incorporació del transport estatal a la xarxa autonòmica i en quines mesures té previst fer-ho.

Moltes gràcies, consellera.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

I amb la resposta de l'honorable consellera de política territorial, Rebeca Torró, finalitzarem este punt, este ple i, en la legislatura, les sessions de control.

Quan vosté vullga, consellera.

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

Gràcies, senyor president.

Senyoria, la pregunta que em fa vosté té múltiples actors implicats.
Com vosté coneix, el president de la Generalitat va reclamar, en el seu moment, la transferència de la xarxa de rodalia de la Comunitat Valenciana i, des d'eixe mateix moment, treballem amb el ministeri perquè siga una realitat.
Es tracta, en tot cas, d'un procés llarg, on cal analitzar múltiples qüestions per a poder absorbir la Generalitat la competència.
Perquè, si volem aconseguir un servei a l'altura del que ens mereixem els valencians i les valencianes, necessitem que la transferència de què estem parlant vinga acompanyada també d'una transferència econòmica i fer-se des d'un plantejament global de millora de la mobilitat de la ciutadania.

Nosaltres hem continuat treballant intensament, col·laborant amb l'estat per a millorar la prestació del servei, evitant, en la mesura del possible, retards i cancel·lacions.
Fruit d'esta col·laboració, va nàixer Sentinella que, setmanalment, es reunix amb la Generalitat Valenciana i Renfe per trobar les possibles solucions per garantir un bon servei.
Li vaig a donar algunes dades de l'última reunió: en el mes de desembre, vàrem tindre una puntualitat en el nucli de rodalies del 93 %, l'objectiu és superar el 95 %; el percentatge de cancel·lacions ha passat d'un 2,9 % en gener del 2022 a un 0,7 % en el mes de desembre del 2022, un 75 % menys.
Però no ens conformem.
Estem en el bon camí, però encara no són les xifres que volem ni el servei que es mereix la ciutadania i en això estem treballant.

A més, en relació amb la seua pregunta, vull posar de manifest una iniciativa de la Generalitat que s'ha plasmat a través de l'Autoritat de Transport Metropolità de València i esta conselleria i que suposa un pas important en la integració de la xarxa de transport estatal, autonòmica i local, a la qual es refereix l'Acord del Botànic II.
Es tracta de la targeta Suma, un exemple clar i paradigmàtic no sols d'integració tarifària, sinó també de gestió conjunta entre diverses administracions de diferents xarxes de transport: rodalies, el metro i el tramvia, Metrobús i les xarxes d'autobusos de competència autonòmica.

Per fer-se una idea de la bona acollida que va a tindre aquesta mesura, sols cal veure les dades: en Metrovalencia hem augmentat un 47,97 % els usuaris respecte a 2021; 70,5 milions de passatgers s'han beneficiat de Suma en el seu primer any; el 65 % dels usuaris que viatja en metro ho fa amb la targeta Suma.
Cada vegada es va ampliant més aquesta àrea de gestió i integració tarifària.
En aquests moments, s'han signat convenis amb Paterna i Sagunt per a la seua incorporació a Suma i està tramitant-se també el conveni amb Torrent.
A més, estem treballant per a incloure, el més prompte possible, tot el nucli de rodalies de València per incloure des de Castelló a Moixent, passant per Gandia.
En definitiva, és una iniciativa que permet als ciutadans moure's per les diferents xarxes de transport, fent transbord durant un temps limitat, i tot això a un preu molt reduït.

Finalment, en aquesta incorporació de xarxes de transport, cal tindre en compte que, en el procés de reordenació del mapa concessional que està efectuant l'estat de la xarxa de transport de viatgers per carretera, la Generalitat, com he dit en multitud d'ocasions, està treballant per a garantir la millora de les connexions i defensar els interessos de la nostra comunitat.
Per aquest motiu, des del minut zero, hem sigut proactius amb el ministeri per coordinar el mapa estatal i autonòmic.

Com pot vore vosté, senyora Blanes, estem treballant per a aconseguir un transport digne al llarg de tota la nostra comunitat i fer-ho el més prompte possible, amb serietat i rigorositat.

I, efectivament, és l'últim ple de la legislatura, però espere vore'ls prompte, amb el pròxim Botànic III.

Gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, consellera.

Senyories, i amb estes últimes paraules, esta contestació de la consellera, finalitzem este punt i el ple.

Senyories, en este ple dens i llarg han fet vostés no un gran treball, un grandíssim treball.

És closa la sessió.
(El president colpeja amb la maceta)

(S'alça la sessió a les 14 hores i 41 minuts)