Pol%C3%ADtica%20Ling%C3%BC%C3%ADstica%488327.02.07%20macro.html





Comissió de Política Lingüística realitzada el dia 7 de febrer de 2013.
Comença la reunió a les 11 hores i 32 minuts.
Presideix la diputada senyora Trinidad María Miró Mira.
Reunió número 5.

La senyora presidenta:

(Inoïble) .
.
.

En primer anem a passar llista.
.
.
Per favor, senyor secretari.

(El secretari passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Doncs, el primer punt de l'orde del dia és la lectura i aprovació, si escau, de l'acta de la reunió anterior.
Si n'hi ha alguna cosa, com tots tenen l'acta.
.
.
I, si no, doncs, ja.
.
.

Memòria d'activitats de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua corresponent a l'exercici 2011 (RE número 42.
795)

La senyora presidenta:

Passem al segon punt, que és donar compte de la memòria d'activitat de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua corresponent a l'exercici 2011, un informe que es va remetre a tots els grups parlamentaris, tal com indica la Llei 7/1998, de creació de la dita acadèmia.

La memòria arreplega totes les activitats, seccions, comissions, plens, juntes de govern i altres, i destaca en la seua presentació que, en l'any 2011, ha estat ple d'esdeveniments significatius per l'Acadèmia Valenciana de la Llengua i, en primer lloc, cal subratllar la primera visita institucional del president de La Generalitat, que es va fer el dia 9 de setembre, i va assistir al ple extraordinari, en el qual van prendre possessió dos nous acadèmics, l'il·lustríssim senyor Eduard Mira González i Miquel Navarro Sorní.

El 14 d'octubre, la presidenta de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua va presentar la seua dimissió com a acadèmica, la senyora Ascensión Figueres Górriz.
Entre els treballs també filològics més significatius aprovats l'any 2011 cal destacar al vocabulari d'economia, amb prop de cinc mil térmens amb les corresponents definicions i un glossari en castellà i anglés.
I esta obra, editada i presentada en públic en el mes de juliol.
.
.
, va ser presentada en públic en el mes de juliol amb la participació del síndic de Comptes, institució que a més ha col·laborat en la revisió de l'obra.

Cal destacar també els dos pronunciaments del ple al voltant de la situació de la llengua en l'àmbit educatiu, la declaració de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua sobre el valencià en el sistema educatiu, va ser el 28 de gener, i consideracions sobre l'establiment d'un pla general plurilingüe en el sistema educatiu valencià, que va ser el 25 de novembre.
Les dos declaracions tenen per objecte garantir la presència i el foment del valencià en les aules.

Entre les novetats també més significatives en l'activitat de promoció del valencià figura la primera campanya publicitària realitzada per la institució.
.
.
Es tracta de la campanya «En valencià», destinada a donar a conéixer les oficines de promoció lingüística municipals.
Entre el 21 de febrer i el 21 de març es realitzaren 38 actes promocionals en 33 municipis, amb la participació de 8.
000 persones.

Pel que fa a les activitats lligades a l'escriptor de l'any, cal destacar l'impacte assolit per l'exposició itinerant dedicada a Enric Valor, que des del mes de gener fins al mes de novembre va visitar més d'un centenar d'institucions i de centres culturals per tota la geografia valenciana.
En novembre de 2011 s'inaugurava l'Any Teodor Llorente al Museu Valencià de la Il·lustració i de la Modernitat de València amb una exposició que contenia nombrosos objectes personals del poeta i destacades obres d'art d'Ignasi Pinazo, de Marià Benlliure, de Josep Gastaldi, etcètera.

L'any també 2011 ha estat el més prolífic pel que fa a les publicacions de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua amb més de vint títols editats.
S'ha inaugurat una nova col·lecció titulada Manuals.
Així mateix, han eixit a la llum els primers exemplars de la sèrie Pòsters, una col·lecció de lèxics que té per objecte la divulgació del vocabulari especialitzat propi dels diferents establiments comercials.
I entre les altres obres publicades, fem menció de dos estudis sociològics significatius: Els usos lingüístics a les universitats públiques valencianes i La transmissió familiar del valencià de Brauli Montoya i Antoni Mas, fruit de la investigació realitzada a l'empar del conveni signat amb la Universitat d'Alacant i executat entre els anys 2006 i 2008.

Açò és tot el que.
.
.
, el més destacable del que mos presenta l'Acadèmia Valenciana de la Llengua.
I com no cal votar-la, només que donar comptes, doncs.
.
.
Sí.
.
.

El senyor Pañella Alcàcer:

Bé, no sé.
.
.
, no s'ha de votar, però sí que voldria fer algunes consideracions al respecte.
Per tant, crec que tenim possibilitats de (inintel·ligible) .
.
.

La senyora presidenta:

Sí, bé.
.
.

El senyor Pañella Alcàcer:

Perfecte.
No sé si hi ha alguna paraula més, però particularment, en nom del Grup Compromís, sí que voldria fer algunes consideracions d'afirmacions que se contenen en la mateixa.
.
.
, i que en documents que vosté, senyora presidenta, ha citat, perquè crec que val la pena que els diputats i diputades que estem presents tinguem en compte a l'hora de previndre el que tenim de fer en el futur.

Estic referint-me, per exemple, a la declaració de l'acadèmia.
.
.
Bé, no sé el temps que tinc en l'exposició.
.
.

La senyora presidenta:

Sí, doncs, tres minuts.

El senyor Pañella Alcàcer:

¿Com?

La senyora presidenta:

Tres minuts.

El senyor Pañella Alcàcer:

¿Tres minuts?

La senyora presidenta:

Doncs, cinc minuts.
(Rient)

El senyor Pañella Alcàcer:

Gràcies.

Doncs, simplement, la declaració.
.
.
, demanaria que se tinguera en compte des de les mateixes Corts i, per tant, això ho traduirem també en propostes al mateix Consell, per a que se tinga en compte la declaració de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua sobre el valencià en el sistema educatiu.
(Inintel·ligible) .
.
.
diu, afirma claríssimament, que diu: «No es garantixen plenament els drets lingüístics i, per tant, el principi d'igualtat lingüística que preveu la llei», i l'Acadèmia Valenciana de la Llengua ja se va adreçar al govern i als rectorats per a sol·licitar que adopten les mesures oportunes per a garantir que no se produïxquen situacions de discriminació real entre ciutadans valencians per motius lingüístics, i demana que des de les escoles infantils se proveïxquen dels mitjans necessaris i dels recursos humans per a preservar el dret dels pares a l'ensenyament en valencià, també en primera i secundària demana que s'assegure l'ensenyament en valencià en tots els centres educatius, que se garantixca en l'ensenyament universitari.
.
.
a rebre una docència real i efectiva en valencià, i cite textualment el que diu, i que s'adopten i incentiven totes aquelles iniciatives que servixquen per a fer real el principi de la igualtat lingüística en l'àmbit estrictament docent també com en el comunicatiu a tots els nivells.

Demana certs programes, però també fa un altre dels documents i de les consideracions sobre l'establiment d'un pla plurilingüe en el sistema educatiu valencià; es demana claríssimament en contra del que ha fet la mateixa conselleria d'educació, que s'hauria de concretar en diferents programes segons la realitat sociolingüística; i s'afirma que l'aprenentatge del valencià i en valencià ha d'estar complementat i no substituït per l'aprenentatge del castellà, idioma oficial de l'estat.
Diu: «La llengua pròpia del territori és precisament la base més positiva i exitosa per a la formació multilingüe.
» Demana consens.

Després fa unes reflexions sobre la situació social del valencià i demana unes iniciatives per a fomentar l'ús, i ho diu molt clar que s'hauria d'imposar un criteri de discriminació positiva on la llengua menys afavorida, el valencià, cita ell, resulte beneficiada en qualsevol situació, si es vol ser coherent amb els manaments que deriven dels marcs legals.
Fa les observacions del compliment del que diu l'Estatut d'autonomia i diu, textualment, que «és urgent promocionar més l'ensenyament i l'ús de la llengua també en els territoris del predomini lingüístic castellà».

Fa unes consideracions tècniques al voltant de l'educació en valencià, que m'agradaria també que constaren, per tant, textualment.
Diu: «Els únics programes que garantixen un aprenentatge suficient en les dues llengües oficials de la Comunitat Valenciana són els programes d'educació bilingüe -entre parèntesis: Programa d'ensenyament en valencià, Programa d'incorporació progressiva i Programa d'immersió lingüística-, i si s'utilitza el valencià com a vehicle d'ensenyament no es dificulta, ans al contrari, l'aprenentatge dels continguts de les àrees no lingüístiques.
El fet de suposar que les assignatures diferents de la de valencià s'han d'aprendre en castellà perquè així es proporciona o es facilita un millor aprenentatge, és una fal·làcia.
» Això ho diu l'Acadèmia Valenciana de la Llengua.

Demana que en els centres educatius on se seguixen els programes d'educació bilingüe, l'ús del valencià, la llengua oficial encara minoritzada, no sols garanteix, afirma.
.
.
, que no sols garanteix l'aprenentatge propi sinó que afavorix l'aprenentatge de les altres llengües.
I diu que es fa necessari augmentar la presència del valencià als centres educatius com a mitjà de comunicació.

I no deixe, a més, de fer referències al que és l'ús i la promoció del valencià no només en l'escola, sinó en dos àmbits més, l'àmbit de Les Corts i del govern, l'àmbit polític representatiu, a on demana que els polítics i els representants de la societat siguen responsables en la utilització del valencià i, per tant, contribuïxquen a l'extensió i la valoració d'aquesta llengua; i també demana l'extensió al que són tots els mitjans de comunicació, perquè és necessària.
.
.
, necessària.

És molt curiós.
.
.
, que l'opinió des del Consell (inintel·ligible) .
.
.
, que en relació a Escola Valenciana, la federació de la llengua, sobre el model de la llengua en l'escola, diu que en la presentació del model d'educació plurilingüe intercultural per al sistema educatiu valencià, «l'Acadèmia Valenciana de la Llengua valora positivament la proposta per estar plena de seny, realisme i fidelitat als manaments legals vigents», i per tant, demana també, en altres coses, que s'aplique a la comunicació i a les noves tecnologies el suport a l'ús del valencià en els mitjans de comunicació, i demana també la concreció d'un estàndard comú per als mitjans de comunicació.
(Veus)

Per tant, (inintel·ligible) .
.
.
acabe, en últim.
.
.
, que em pareix molt interessant.
Si mirem els números, si mirem les quantitats que es presente, hi ha una frase que no voldria que no constara en acta: la recaptació neta dels fons procedents de La Generalitat és l'1,56% del que tenia, i queda pendent a 31 de desembre cobrar, recaptar.
.
.

La senyora presidenta:

Vaja acabant, (inoïble) .
.
.

El senyor Pañella Alcàcer:

.
.
.
el 98,44% dels drets reconeguts per part de La Generalitat.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyor Pañella.

¿Algú més vol intervindre?
(Remors) ¿Pausa?
Ah, val.
.
.
Mot bé, senyora.
.
.

La senyora Crespo Domínguez:

Gràcies, senyora presidenta, jo, de nou, un any més, m'he de queixar, perquè quan arriba esta memòria, este donar compte de la memòria del que són les activitats de l'acadèmia valenciana, doncs, han passat dos anys.
.
.
Dos anys durant els quals un treball molt vàlid que fa l'acadèmia ha estat ahí, la gent que participem del tema, doncs, n'estem assabentats, sabem la gran labor que està fent l'acadèmia tant en temes de drets lingüístics dels valencians com en temes de difondre tot el que és la cultura i l'obra escrita en valencià, i, clar, pensem que s'hauria d'accelerar una miqueta més este procediment i no simplement donar compte, sinó ser més participatius, jo li agraïxc ací a la presidenta el fet que ens done la paraula, i poder debatre sobre eixes activitats aportant els grups polítics també el nostre granet d'arena.

Una cosa molt important que va fer l'acadèmia a l'any 2011, vosté ho ha dit, senyora presidenta, és la declaració sobre la llengua en el sistema educatiu valencià.
A hores d'ara, la conselleria no ha tingut en compte en absolut.
.
.
, perquè tots sabem que en este curs ja s'ha posat en marxa un sistema.
.
.
, del que és un sistema educatiu sobre el plurilingüisme que atempta contra el valencià, llengua cooficial de la Comunitat Valenciana.
Per tant, ens dol, i molt, que una institució com l'acadèmia valenciana no es tinga en compte, no es tinga en compte uns informes que fan gent experta en el tema per part de la conselleria d'educació.
I, a més, ens dol, i també molt, ¿eh?
, que s'anul·le la finalitat que té l'acadèmia no tinguent en compte els seus informes i passar-se'ls per l'arc de triomf.

Referent a tot el treball que està fent-se, doncs, jo l'he de valorar, he de valorar el treball que fan els acadèmics, he de valorar tot el ventall d'activitats que ens presenten al llarg d'un any, i m'agradaria que la primera institució.
.
.
, perquè açò són les Corts Valencianes, també anara en eixa línia, no que es limitara a retalls en drets lingüístics dels valencians, perquè l'aprovació del Decret 127/2012, de 3 d'agost, es una mostra del que fa el Consell, que no té en compte en cap moment el que són els informes, les activitats, la institució Acadèmia Valenciana de la Llengua.

Per tant, este paripé que hui estem fent ací no servix per a res si tenim una institució a la qual després no li fem cas.
Ho lamente, i molt, i des del Grup Socialista volia expressar eixe descontent de tindre una institució molt vàlida, amb gent molt experta, molt vàlida amb el que està fent, i que després el Consell, el senyor Fabra, La Generalitat es passe per l'arc de triomf tot el treball que amb tant d'esforç s'ha estat fent.

Res més i moltes gràcies.
(S'interromp la gravació)

El senyor Blanco Giner:

Simplement, en nom del Grup d'Esquerra Unida en esta comissió volem manifestar el nostre rebuig a que la llengua siga un tema absolutament subaltern per al Consell i també per a la majoria d'aquesta cambra que va a suprimir aquesta comissió.
Segurament és l'última reunió de la Comissió de Política Lingüística, perquè hi ha proposta de reforma del reglament per a carregar-se-la.

Això jo crec que manifesta clarament quina és l'aposta que està fent el Partit Popular per menysprear la nostra llengua, arraconar-la en l'escola, arraconar-la en els mitjans de comunicació públics, arraconar-la, per exemple, en les arts escèniques en allò que ha de vore amb el teatre públic i també arraconar-la en Les Corts.

Per tant, la nostra condemna a eixe tipus d'actuació i esperar que vinguen millors temps per a defensar el valencià.

La senyora presidenta:

Algú més vol intervindre?

La senyora Parra Almiñana:

Moltes gràcies, senyora presidenta.

Aprofitar la comissió present per a indicar-li al membre d'Esquerra Unida que la política lingüística no va a desaparéixer d'este hemicicle sinó que va a subsumir-se dins de la Comissió d'Educació i de Cultura.
Per tant, la submissió que va a fer-se no implica, com vosté acaba d'afirmar, una desaparició sinó que tots els grups polítics continuarem treballant per la defensa de la nostra llengua en comissió com també en el plenari, quan toque, quan corresponga i sempre que les necessitats així ho diguen.

Volem aprofitar des del Grup Popular per agrair la tasca que fa l'Acadèmia Valenciana de la Llengua perquè, lluny de no atendre les seues recomanacions, lluny d'haver-hi una separació entre el govern de la Generalitat valenciana i l'acadèmia, el que fan és assessorar-mos, el que fan és dirigir-mos, el que fan és guiar el camí pel qual l'equip del govern, el president Fabra i tot el Consell defensa, seguint les seues directrius, la nostra llengua.

I fruit d'eixe caminar conjunt i de la mà de l'Agència Valenciana de la Llengua, de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua, lluny d'això és el reflex del decret de plurilingüisme que vam votar fa escasses setmanes en estes Corts.
I torne a dir que, lluny dels qualificatius que vostés apliquen al decret de plurilingüisme, és un decret purament realista, conscient de l'actualitat, defensa el valencià, defensa el valencià des de l'escola, en la formació.
Per tant, no hi ha cap d'amenaça, que és tal volta el que vostés volen traslladar a l'opinió pública, no n'hi ha cap d'amenaça perquè està recolzat perfectament.
I no tan sols això sinó és que dóna un pas endavant i lluita no pel bilingüisme sinó pel plurilingüisme.

I eixe decret, fruit de la conscienciació del govern valencià de la cada vegada més competitivitat de les nostres empreses, la internacionalització, la globalització que reclama, que demana, una formació específica en el que són les dos llengües cooficials, però també una estrangera, i no podem obviar la importància de l'anglés hui per hui, és el que està fent la Generalitat valenciana i el president Fabra: donar resposta a les exigències del mercat en formació.

Volem ser els millors.
I això, ja li ho vaig dir en el ple, no significa que per a normalitzar el valencià, que lluny de retraure's està recolzant-se per la nostra política, per a vostés voler defensar-lo no cal ni atacar el castellà, ni tan sols desvirtuar la política lingüística d'un tercer idioma com és l'anglés o, per què no?
, altres llengües.
Lluitem i volem una riquesa cultural i lingüística.
Volem defensar la nostra llengua i ho fem.
Però això no vol dir que cal arraconar ni el castellà, ni que vostés vulguen negar la importància de la llengua estrangera per als nostres alumnes, la gent jove i per a poder accedir al món laboral, que hui exigix el parlar en estranger també.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Consten en acta totes les seues apreciacions.
M'agradaria que ho traslladaren a la comissió d'educació.
I només dir-li a la senyora Crespo que deia que esta comissió era un paripé i jo li dic que no, perquè s'ha de donar compte per llei en estes Corts d'esta memòria de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua.
Per tant, no és un paripé i a més vostés han pogut dir allò que pensen.

Moltíssimes gràcies.
S'alça la sessió.

(S'alça la reunió a les 11 hores i 54 minuts)