CE\_R\_03\_2\_20191002.html





Comissió d'Economia, Pressupostos i Hisenda realitzada el dia 2 d'octubre de 2019.
Comença la reunió a les 10 hores i 31 minuts.
Presideix la diputada senyora Eva Ortiz Vilella.
Reunió número 3/i II.

La senyora presidenta:

Vamos a dar comienzo a la comisión de economía.

Señora secretaria, por favor, vamos a comprobar si hay quórum.

(La secretària passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

(Per raons tècniques no ha quedat enregistrada part de la intervenció) … Uy, perdón.
Y… Ah, sí -perdón.

¿Hay alguna cuestión en el acta que tengamos que cambiar?
¿Alguna aclaración?

Pues el siguiente punto es la comparecencia del síndic de Comptes, el senyor Cucarella, que va a explicar el informe de fiscalización de instituciones y los grupos tendrán un tiempo de intervención de seis minutos y tres minutos de réplica, de menor a mayor.

(Ocupa la presidencia el vicepresident, senyor Jesús Sellés Quiles)

Informes de fiscalització del Síndic de Greuges, exercici 2017 (RE número 124.
889), de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua, exercici 2017 (RE número 124.
954), del Consell Valencià de Cultura, exercici 2017 (RE número 125.
309), del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, exercici 2017 (RE número 39), del Comité Econòmic i Social de la Comunitat Valenciana, exercici 2017 (RE número 1.
591), dels projectes finançats amb càrrec als Fons de compensació interterritorial corresponent a l'exercici de 2017 (RE número 121.
572, BOCV número 342), del compte general de les entitats locals de la Comunitat Valenciana, corresponent a l'exercici 2017 (RE número 2.
439, BOCV número 20) i de la declaració sobre la regularitat de les comptabilitats electorals derivades de les eleccions a les Corts Valencianes de 28 d'abril (RE número 3.
342, BOC número 21)

El senyor vicepresident:

Buenos días a todas y a todos.

Vamos a comenzar con el orden del día de la comisión y, en primer lugar, agradecer la presencia del síndic de Comptes y darle la palabra para su exposición.

El senyor síndic major de Comptes:

Moltes gràcies.

Hui la convocatòria era per a parlar de huit informes de fiscalització, però, com realment n'hi han cinc d'ells que són comuns en moltes de les situacions contemplades, com són cinc de les institucions estatutàries, he pensat fer una presentació comuna d'eixes cinc.

Per tant, vorem primer les cinc institucions estatutàries; després, el Fons de compensació interterritorial, el compte general d'entitats locals i, per últim, l'informe de fiscalització de la regularitat dels comptabilitats electorals del dia 28 d'abril.

Per a facilitar el seguiment dels cinc informes de institucions estatutàries, he preparat tres quadres resum.
Un, destinat al que és l'auditoria financera; un altre, al que són les qüestions més de legalitat, i un últim, a les recomanacions.

D'esta manera, com podeu comprovar, n'hi han alguns aspectes que comentem en l'informe que són comuns a les institucions estatutàries.
Per tant, d'esta manera apareix resumit.

El primer tema a ressaltar: observem que en els cinc casos els edificis que tenen cedits institucions estatutàries són o adscrits a les Corts en un cas o són…, o propietat de les Corts en un cas o propietat de la Generalitat, doncs estan adscrits a institucions estatutàries perquè desenvolupen la seua funció i les tinguen com a seu.

Però, què passa?
Observem que en el cas de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua, el Consell Valencià de Cultura i el Comité Econòmic i Social no apareix reflectit de cap manera en la seua comptabilitat.
Tenen un edifici que els han cedit, però no apareix reflectit en la comptabilitat.

En el cas del Síndic de Greuges i el Consell Jurídic Consultiu sí que apareix reflectit, el que passa és que la valoració que ells imputen a la seua comptabilitat no podem saber si és la correcta o no, perquè no existix una valoració, diguem-ne, oficial per part de la Generalitat.

Això possiblement se solucionarà prompte, però, de moment…, clar, la sindicatura ahí no se pot pronunciar si eixe valor que hi ha en la comptabilitat és l'adequat o no, perquè la Generalitat no ha fet la valoració corresponent.

Per altra banda, altre ja dels aspectes més puntuals d'alguna de les institucions estatutàries…, volíem comentar que en el Comité Econòmic i Social hem observat que les dietes per assistència a les sessions s'estan comptabilitzant com a subvencions, com a capítol IV, quan realment és un concepte que devia aparéixer en el capítol II, de despeses de funcionament.

Altres aspectes aixina més puntuals.
Hem vist que en el cas de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua i del Comité Econòmic i Social no hem pogut verificar correctament l'ajust que s'ha fet de romanents de tresoreria que servixen per a finançar els romanents de crèdit.

Clar, en este cas s'ha fet realment, les institucions ho han fet d'esta manera, però, com que no hem pogut establir realment quins són els crèdits que estaven ja assignats a cada apartat, no sabem si realment tot els romanents de tresoreria que han passat a finançar romanents de crèdit han sigut els adequats o no.

I després, ja puntualment, el Consell Jurídic Consultiu hem detectat que hi han alguns errors en la comptabilització de l'inventari de béns i que la memòria presentada té algunes carències informatives simplement.

Quant a les qüestions…, altres requisits legals i reglamentaris que hem revisat, n'hi ha una cosa que és comuna en les cinc institucions estatutàries: és el tema de la normativa pròpia de la institució que queda pobra.
Per tant, no regula suficientment el que és el règim comptable i de control.

Això serà una de les recomanacions que farem a posteriori: que a açò han de posar-li molt més detall en la seua normativa pròpia.

I després ja aspectes més puntuals de cada institució, doncs destaquem que en el Síndic de Greuges, per exemple, la intervenció de les Corts no havia realitzat en el moment de la nostra fiscalització el control intern sobre l'ens, però ens consta que això, a partir d'un acord de la Mesa de les Corts, anava a canviar i, no sé, possiblement en l'actualitat això ja estarà canviant.

I després, una altra cosa del Síndic de Greuges és que en la relació de llocs de treball no conté una descripció de les funcions de cadascun dels llocs de treball.

I, també, parlant de la relació de llocs de treball, en el cas del Consell Valencià de Cultura hem vist que no està aprovada esta relació de llocs i damunt veiem que n'hi han molts llocs que estan coberts mitjançant sistemes provisionals des de fa molts anys.
Això caldria ja resoldre-ho prompte.

També relacionat en temes de personal.
Hem destacat que en el Síndic de Greuges vegem una cosa que pot resultar molt curiosa, que encara que la seua llei ho contempla d'eixa manera, però vegem que tots els llocs són de naturalesa eventual, quan realment, pel tipus de faena que se fa, devien ser ja un altre tipus…, devien ser funcionaris.
Però està establit d'esta manera, però xoca i, de fet, atenent als requisits que les Corts marquen per a personal d'este tipus, això hauria de canviar-se.

I seguint en temes de personal, en el Consell Jurídic Consultiu també hem vist que n'hi ha molts llocs que estan coberts de forma provisional; alguns, per interins des de fa molts anys i altres amb contractes laborals temporals que ja estan vençuts fins i tot.

Canviant ara al tema de la contractació, hem vist que en el cas del Síndic de Greuges i l'Acadèmia Valenciana de la Llengua falta la constància que haja hagut negociació en les condicions del contracte, en el tipus d'expedients que són negociats.

Clar, s'ha realitzat l'expedient, però no apareix la constatació d'eixa negociació que és la que dóna nom a este tipus d'expedients.

I, per una altra banda, també hem observat que n'hi ha alguns expedients de la contractació que falta la justificació adequada dels criteris d'adjudicació.
I això ho observem en el Síndic de Greuges, l'Acadèmia Valenciana de la Llengua i el Consell Valencià de Cultura.

I ja per últim, quant a les qüestions més legals i reglamentàries, hem vist que en el Comité Econòmic i Social n'hi han alguns incompliments en els contractes menors i, també, una curiositat que les dietes pagades per assistència de reunions no figuren en el pressupost de la institució.
Açò va un poc lligat també al que havíem comentat abans ja en l'auditoria financera, al final acaben imputant a subvencions, a capítol IV, quan devia estar en el capítol II.
Però ací el que destaquem és que en el pressupost no estava ni contemplat originalment.

I ja per últim, que les normes que regulen com se concedixen les ajudes a les empreses no tenen la precisió suficient per a després poder fer un seguiment de la gestió i el control adequats.
Estos tres últims aspectes té a vore en el Comité Econòmic i Social.

Quan a les recomanacions, doncs en part estan vinculades al que hem estat comentant ara.

Una cosa que és comuna a totes, una recomanació comuna a les cinc institucions: cal aprovar modificacions en la normativa pròpia de la institució per tal que millore el seu règim pressupostari, comptable i de control, que abans hem comentat que no tenia el detall suficient.

Després, en el cas del Síndic de Greuges i el Consell Valencià de Cultura, el que avisem és que se preste més atenció a respectar l'elaboració dels comptes i els models de comptes que siguen els previstos en el pla general de comptabilitat.
En alguns casos no ho eren.

I en el cas del Síndic de Greuges i el Consell Jurídic Consultiu cridem l'atenció perquè la comptabilització de les despeses s'atenga a la meritació -al devengo- de les operacions, val?
, en tots els casos.
En algun cas detectàvem que no estava fet d'esta manera.

Després, una recomanació per a dos de les institucions, l'Acadèmia Valenciana de la Llengua i el Consell Valencià de Cultura, és intentar pressupostar d'una manera més realista.

Hem observat que el pressupost d'alguna manera està un poc pressupostat a l'alça i acaben després quedant molts romanents de crèdit al final, que acaben tornant-se, però si mos ajustàrem un poc més en el pressupost, no caldria al final que sobrara tant ni caldria tornar tant.

També en el cas dels informes…, en alguns contractes caldria que els informes de necessitat del contracte foren més explícits: el perquè d'eixe contracte, que s'argumentara millor.
Això passa en el cas de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua.

I després en el cas del Comité Econòmic i Social també recomanem establir òrgans de contractació de la institució en la pròpia normativa.
Igual que dalt hem fet una recomanació general, però en particular per al cas del Comité Econòmic i Social també incloure…, establir quins són els òrgans de contractació de la institució, que no està establert.

Després, en el cas de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua i el Consell Jurídic Consultiu sol·licitem que s'inscriguen els contractes en el ROC -en el registre oficial de contractes- de la Generalitat.

I en el cas de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua i el Consell Valencià de Cultura recomanem elaborar l'informe jurídic sobre els plecs de contractació.

I, ja per últim, i relacionat amb el Consell Valencià de Cultura, observem que el que és la incorporació dels romanents de crèdit de l'exercici següent hauria de realitzar-se mitjançant una tramitació i una comptabilització de la modificació pressupostària corresponent, detallant molt millor tot este camí que seguix des del que són els romanents de crèdit fins on s'imputen.

Amb estos tres quadres he tractat de resumir el que ha sigut l'auditoria financera, la de control de la legalitat i les recomanacions de les cinc institucions estatutàries.

Veuen que n'hi ha aspectes que són comuns en moltes d'elles; altres, que són més específiques.
Normalment no són incompliments greus, però sí que com un resum general hem observat que pot ser per falta d'experiència caldria anar millorant tot el que és la normativa interna de les institucions perquè tot açò, el control i la gestió, quedara molt més clara de com està ara.

Per tant, passe ara a informar-los del que és l'informe de fiscalització del Fons de compensació interterritorial.
És un informe que tots els anys és molt breu i del qual tampoc podem aportar molt més del que voran ara.

Simplement constatem que la dotació definitiva del Fons de compensació interterritorial ha sigut de 55 milions en l'exercici 2017, que és el que estem tractant.
Açò ha permés finançar 18 projectes -alguns d'ells totalment; altres parcialment- i hem constatat que la Generalitat ha sol·licitat tots els fons als quals tenia dret.
Per tant… I que eixos recursos han arribat i són drets reconeguts i cobrats en el compte de l'administració de la Generalitat.
És a dir, la Generalitat tot al que podia aferrar-se…, ha fet ús d'estos fons i això ha permés finançar estos 18 projectes.

I com una recomanació, que ja l'hem feta en altres ocasions, és que per a fer una gestió i un seguiment i control adequat d'estos projectes finançats en el Fons de compensació interterritorial caldria utilitzar un sistema d'objectius i d'indicadors propi d'una comptabilitat analítica.

Clar, al no tindre-ho, és molt difícil saber realment el que s'està gastant en cada un dels projectes.
I per això, aprofitant esta recomanació, insistim que la intervenció general hauria de comptabilitzar adequadament i separadament l'execució de cada projecte d'inversió per a poder fer eixe seguiment.

En açò se resumix el que ha sigut l'informe del Fons de compensació interterritorial.
Un informe que normalment no té massa transcendència.

Ara passem al Compte General de les Entitats Locals de 2017.
I el primer que m'agradaria ressaltar és respecte a l'execució del cicle pressupostari.
Dir que el 72 % de les entitats locals no van aprovar el pressupost a temps.
Un 32 % no van aprovar la liquidació a temps.
I el 9 % de les entitats locals no han aprovat el compte general dins del termini legal.

Estes són les tres fites importants dins del que és l'execució del cicle pressupostari.

Ara bé, quant al que és retre comptes a la Sindicatura.
La presentació dels comptes -el termini és el 15 d'octubre de l'any posterior, abans era a final de mes, ara és el 15 d'octubre-, nosaltres solem marcar dos dates per a fer el tall i poder valorar.
Una és a 31 de desembre.
I a 31 de desembre, en l'informe destaquem que faltaven per presentar els comptes 32 entitats locals, de les quals 16 eren ajuntaments, eren municipis.
I un segon tall, que és ja en l'últim moment que diem, bé, tallem ja perquè hem de redactar l'informe, que va ser a 20 d'abril, d'estos 16 municipis, 14 ja havien presentat els comptes també, i sols 2 han faltat.
En l'informe que tenen disponible sols hi ha dos municipis que no havien retut comptes.
Cal dir que en l'actualitat continuen, estos municipis encara no han retut comptes, perquè ho preguntat justament abans de vindre i continuen els dos sense retre comptes.
Sols són dos municipis i sols per a l'exercici 2017.
Els exercicis anteriors estan tots complets.

En açò vull recordar un aspecte.
I és que la Sindicatura en açò manté sempre una actitud molt proactiva, fem molts avisos, ho recordem, fem requeriments, i al final vegeu que en el cas dels municipis valencians se sol complir el tràmit i els comptes se reten.

I una cosa molt important: la impossibilitat que tenen els municipis que, si no han rendit comptes a la Sindicatura, no poden percebre subvencions de la Generalitat, això és mano de santo, com se sol dir, perquè s'obliguen enseguida.
Clar, les comunitats autònomes, començàrem ací els valencians, però altres comunitats autònomes han anat copiant el sistema este.
On s'implanta el mètode este que no reben subvencions si no han retut comptes, ha fet que pràcticament també se posen les piles.

Quant a la població afectada, que és el percentatge a la millor de municipis, però quant a població podem dir que han retut comptes els municipis que representen el 97 % de la població de la Comunitat Valenciana, entenem dins del termini.
Vull dir que els grans municipis tots han retut comptes a temps.
Després els xicotets, doncs sí, a algun li ha costat més.
Però bé, en l'actualitat només hi ha dos que per ara no han retut els comptes de 2017.

En quant a quines són les incidències pressupostàries més freqüents que observem.
És cert que hi ha moltes incidències que en el moment de pujar-les a la plataforma de remissió de comptes se subsanen ràpidament, perquè la pròpia plataforma té avisos que diu ací, açò canta, s'ha de completar la informació, este número no pot ser incorrecte.

Però quines són les incidències que apareixen més freqüents?
Per una banda, algun romanent de tresoreria per a despeses generals que apareixen negatius.
En altres casos els resultats pressupostaris ajustats negatius.
Tot açò no hauria de ser així.
I una falta d'estimació del que és els cobros dubtosos, perquè a l'hora de determinar el que és romanent de tresoreria és fonamental tindre clar quin és l'import del cobrament dubtós.
I ahí en molts casos falta l'estimació.

Per una altra banda, destaquem una sèrie d'agregats en l'informe.
Per exemple, el romanent agregat de tresoreria per despeses generals és positiu tant en els ajuntaments com en les províncies.
En el cas d'ajuntaments en el seu agregat, de tots els municipis, equival a quasi mil milions d'euros de romanent positiu i de 453 en les províncies.
És a dir que en general hi ha una situació global més sanejada dels ens locals valencians.

De fet fem una comparació homogènia.
Per què fem este apartat de comparació homogènia?
Perquè d'un any a l'altre en el moment que fem el tall i fem l'informe no han retut comptes els mateixos ajuntaments un any que l'anterior.
Encara que al final acaben retent tots comptes, però en el moment que fem el tall en un informe no són exactament els mateixos.
Per tant, no podíem fer una comparació homogènia si no férem certa criba.
I és el que fem.
El que fem és que filtrem i diguem, val.
Quins són els municipis comuns que han retut comptes enguany i també l'any passat?
Llevem els que no siguen comuns i fem una comparació d'estos dos agregats per a poder vore quina és l'evolució.
I en este cas l'evolució vegem que és una evolució positiva i el resultat pressupostari ajustat, ha augmentat, tant en municipis com en les províncies, 3,7 i 11,7.
El romanent de tresoreria per despeses generals també ha crescut, tant en municipis com en províncies.
S'ha reduït l'endeutament a llarg termini en un 15, quasi un 16 %, i a curt termini en més d'un 8 %.

I l'única evolució diguem-ne negativa és que hem observat que les operacions pendents d'aplicar al pressupost en este exercici han sigut superiors a de l'exercici anterior augmentat, el compte 413.
Portaven ja diversos exercicis de reduir-se i enguany, en el conjunt de corporacions locals, ha hagut un increment en estes operacions pendents d'aplicar al pressupost.

I ja com a recomanacions finals.
Tota la (inoïble) que hem comentat, que no vaig ara a repetir.
I després sí que una de les recomanacions que fem és que caldria revisar ara l'estructura del sector públic local empresarial, de manera que quan se creen i quan s'actua en estes entitats responga realment, d'una manera efectiva, al que són raons per a millorar la gestió pública, l'eficiència i la sostenibilitat financera.
Perquè es quede ben justificat el per què apareix una empresa dins del sector públic local.

I en açò hem repassat ja el que és l'Informe del compte general d'entitats locals.

Quant a l'informe de fiscalització sobre la regularitat de les comptabilitats electorals de les eleccions a Corts de 28 d'abril, hem de dir que quant a la presentació de la documentació tot els partits presentaren la informació a temps, excepte Ciudadanos, que se va retardar uns dies, però no va suposar ningun problema per a treballar la informació.

Quant a la idoneïtat de les despeses presentades.
És cert que algunes formacions han presentat despeses que no entren dins de les considerades subvencionables, per tant ahí mosatros hem fet ahí una neteja.
Això no ha afectat a quina és la subvenció que reben, excepte en un cas, el cas del PSOE, que sí que havia presentat les despeses molt ajustades al que era la subvenció, i el fet que algunes d'elles no s'hagen considerat subvencionables, doncs ha fet que al final la subvenció li haja resultat un poc més curta del que en principi haguera pogut ser.

Altres observacions.
Per una banda, hem vist que no s'han superat els límits establerts en el que són despeses de publicitat exterior ni de premsa periòdica i emissions de ràdio.

I després, hem de recordar que a la Sindicatura de Comptes cal informar-la d'aquelles empreses que han facturat despeses superiors a 10.
000 euros.
Però, no obstant, esta obligació destaquem que ha hagut un proveïdor en el cas del Partit Popular, un en el cas del PSOE, un en el cas de Ciudadanos, dos en el cas de Compromís i dos en el cas d'Unides Podem-Esquerra Unida que no han remés esta informació, que no coneguem este detall.

I ja com a quadre general resum, ací tenim quines són les despeses regulars que s'han justificat i els imposts que s'han subvencionat.
Vegem que en el cas del Partit Socialista havia presentat algunes despeses més que després s'han netejat de la part que consideraven que no era subvencionable i que sí que li ha afectat a l'impost subvencionable, per tant, al final té exactament el mateix que ha pogut justificar.

En el cas del Partit Popular les despeses eren superiors al que al final és subvencionable.

En Ciutadans passa el mateix, per poca diferència.
En Compromís igualment.
En Vox coincidix que les despeses que han presentat per a ser justificades totes elles són subvencionables.
I en el cas de la coalició Unides Podem-Esquerra Unida, també per una poca diferència s'han presentat més despeses de les que són subvencionables.

I bé, este resum que he procurat sintetitzar tots els informes d'una manera el més raonable possible, doncs donem per acabada esta primera intervenció meua.
Si teniu preguntes…

El senyor vicepresident:

Muchas gracias por tu exposición.

Pasamos a la intervención de los representantes de los grupos parlamentarios de menor a mayor, como hemos comentado con los portavoces de los distintos grupos para formular sus preguntas al síndic.

Comenzamos con la intervención del Grupo Unides Podem-Esquerra Unida, y le doy la palabra a su ilustre diputado Ferran Martínez.

El senyor Martínez Ruiz:

Gràcies, senyor president.

Agrair en primer lloc…

El senyor vicepresident:

Por seis minutos, por favor.

El senyor Martínez Ruiz:

Seré més breu.

Agrair en primer lloc la compareixença del síndic de Comptes.

Jo volia plantejar-li algunes qüestions referides al Fons de compensació interterritorial de les entitats locals i també a les despeses electorals.

En primer lloc, sobre el Fons de compensació interterritorial, veiem que aquest fons, en allò referit al País Valencià, l'aportació des del nostre punt de vista és bastant estreta i la composició total per al conjunt de comunitats autònomes del Fons de compensació interterritorial és una aportació dins dels pressupostos generals de l'Estat molt baixa, tenint en compte quina és la seua finalitat, quin hauria de ser el seu objectiu, que és minvar, reduir els desequilibris econòmics, socials entre comunitats autònomes.
És a dir, ¿aquesta xifra de diners, en la seua opinió, permetria que millorem la nostra situació en relació a altres comunitats autònomes, aquesta xifra que no arriba a 55 milions d'euros?

I volia plantejar-li una reflexió, que des del nostre grup parlamentari sempre hem posat damunt la taula que, a més d'una reforma del sistema de finançament autonòmic, és necessària una ampliació del Fons de compensació interterritorial dins dels pressupostos generals de l'Estat i que la distribució de fons que es fa dins seu es regisca per uns paràmetres i uns criteris objectius, amb indicadors econòmics socials que definisquen quina és la distribució que s'ha de fer entre comunitats autònomes.
I volia preguntar-li al respecte d'això.

Respecte a les entitats locals, volia fer-li una pregunta genèrica, que és si considera vosté que ha hagut un progrés respecte a exercicis anteriors, havent llegit també l'informe de l'any anterior jo diria que sí, però volia conèixer la seua opinió.

L'informe mostra una millora del resultat pressupostari i també el nivell d'endeutament de les entitats locals, però, diguem-ne, a rengló seguit d'açò, volia fer-li dues preguntes que tenen a vore amb l'aplicació de la regla de despesa, que són les entitats locals, si considera que és adequada o si s'hauria de fer una reforma de la Llei d'estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera; si s'hauria de modificar la forma d'aplicació de la regla de despesa perquè les entitats locals, sobretot els ajuntaments, puguen utilitzar el seu superàvit per a revertir retallades, per a invertir en infraestructures, en serveis socials, serveis públics.
I si el sostre de despesa que s'ha anat aprovant any rere any en el Congrés i en el Senat prèviament a l'aprovació del pressupostos generals de l'Estat és adequat per als ajuntaments i per al conjunt de les corporacions locals, tenint en compte que és el sostre de despesa més baix per al conjunt de les administracions públiques, és a dir, se li dóna més marge o una major flexibilitat a les comunitats autònomes, a l'administració general de l'Estat i a la seguretat social que no a les corporacions locals.

I respecte a les despeses electorals.
Una pregunta molt simple, que és si considera que caldria modificar el règim de subvencions o si caldria modificar les quanties amb les que es finança als partits.

És tot.
Gràcies.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señor Martínez.

Le cedo la palabra al Grupo Parlamentario Vox y a su portavoz, María de los Ángeles Criado, por un tiempo de seis minutos.

La senyora Criado Gonzálbez:

Buenos días, señor Cucarella.

En primer lugar, agradecerle el gran trabajo que ha realizado tanto usted como su equipo.
Es la primera vez que Vox asiste a su intervención.
Y aunque hemos leído todos los informes, queremos dejar constancia de que estos se refieren a ejercicios anteriores a nuestra entrada en las instituciones.

Nos llama la atención lo repetitivo de varios puntos en muchos de los informes.
Por ejemplo, el incumplimiento de leyes básicas nos llama especialmente la atención que se cita con toda normalidad, muy frecuentemente, el incumplimiento de leyes, como el texto refundido de la Ley de contratos del sector público, la Ley 10/2010, el Decreto 35/2018, y algunas más.

También que se considera conveniente en varios informes de las instituciones de la Generalitat que el pleno de la institución apruebe las modificaciones necesarias en el Reglamento para cumplir con todas las especialidades relativas a su régimen presupuestario, contable y de control.

Otro tema que se repite es el control interno en el que también inciden los informes.
La carencia de un servicio de control interno, encargado de realizar la función interventora previa en todos los actos de contenido económico.

En relación a las instituciones de la Generalitat, que tienen adscrito un inmueble para su sede, también es reiterativo el que deben obtener de la Generalitat la información relativa al valor del mismo para reflejar este hecho contable en sus cuentas anuales.

Así mismo, por ser algo tan básico y elemental, llama la atención también que se indique a estos organismos que deben aplicarse las normas generales del plan de contabilidad en las cuentas anuales.

Ante todo esto, nuestra pregunta es: aunque es la primera vez que se realizan los informes a las instituciones de la Generalitat, en el resto de los casos, año tras año, ¿se les insta a estas recomendaciones?
¿Van a hacer algo más para que se cumplan, por fin, todos estos temas?
¿No debiera responder el responsable de estas instituciones por el incumplimiento ante el juzgado, ante fiscalía, según el tipo de incumplimiento?

Entrando más al detalle en relación a los informes, vamos a destacar el de sindicatura de agravios en el que nos llama la atención que todos los puestos tienen naturaleza eventual.
Sin embargo, no cumplen los requisitos de este tipo de personal establecidos en el estatuto de las Cortes, por lo que deberían reservarse, entendemos, a funcionarios.

Respecto al informe de la Academia Valenciana de la Lengua y Consejo Valenciano de Cultura, partimos en Vox de que estos organismos no debieran existir, ahorrándose los valencianos su tremendo coste ya que su fin es servir al tripartito y al pancatalanismo, contrario a la verdadera cultura y la lengua valenciana, que es la de las normas del Puig.

Estos organismos pretenden la unidad lingüística, cultural e histórica con Cataluña y, por tanto, como decimos, no debieran existir puesto que Valencia nada tiene que ver con Cataluña.
Estas funciones las podría llevar la Real Academia de Cultura Valenciana.

Tras este inciso, entrando en el informe de fiscalización de la Academia Valenciana de la Lengua, nos llama la atención que en las recomendaciones dicen: «En cuanto al inmovilizado, indica la AVL, debe procurar obtener la documentación referente al derecho de uso del inmueble.
» Nos sorprende que indique «debe procurar obtener».
Sus recomendaciones, ¿se deben llevar a cabo o no?
, ya que vemos un tono muy condescendiente.

Respecto al Consejo Valenciano de Cultura, su excusa para no elaborar el informe jurídico sobre los pliegos de contratación que requiere el artículo 115.
6 del texto refundido de la Ley de contratos del sector público, es la carencia de un servicio jurídico propio.
Nos llama esto la atención también.
Entendemos que se debería hacer un seguimiento para su cumplimiento y dentro de un plazo determinado.

Nos resulta muy llamativo el importe 330.
000 euros por otras indemnizaciones en el Consejo Valenciano de Cultura, que según el informe son cantidades satisfechas a los miembros del Consejo Valenciano de Cultura por la asistencia a las sesiones y comisiones de la institución.
Nos gustaría que nos indicara cuántos miembros hay en este consejo para dar 330.
000 euros, cuántas comisiones han celebrado y que nos indique las cantidades percibidas por cada uno de ellos y su concepto.

Respecto al Consejo Jurídico Consultivo no salimos de nuestro asombro al constatar, según su informe, que hay interinos de imperiosa necesidad que llevan más de dieciocho años y debieran ser plazas estructurales, así como que hay laborales temporales vencidos, incumpliendo el artículo 18 de la Ley 10/2010.
Nos gustaría saber si han instado al consejo a legalizar esta situación.

Y ya, por último, respecto a las entidades locales, en el tema de plazo y cumplimiento del informe a entidades locales de obligaciones derivadas de la ejecución del ciclo presupuestario, los informes ponen de manifiesto que en ocasiones no presentan la cuenta general dentro del plazo legal.
En otros, se presenta un tiempo después siendo esto un incumplimiento grave, aunque parece que da lo mismo saltarse la ley no presentando las cuentas en el plazo establecido que presentarlo más tarde o incluso que nunca presentarlo.

Para Vox es importante que nos aclare este punto.
¿Qué sanción hay para el que incumple?

Muchas gracias, señor Cucarella.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señora Criado, por su intervención.

Tiene ahora la palabra la portavoz del Grupo Compromís, la ilustre diputada Aitana Mas (inintel·ligible) …

La senyora Mas Mas:

Moltes gràcies.

Bon dia, senyor Cucarella.

Li volia fer algunes preguntes.
Pel que hem estat llegint, i vosté també ha comentat en la seua intervenció, n'hi ha un problema que es va, diguem, repetint en molts dels casos i que té a vore amb els immobles adscrits.

També hem estat mirant les al·legacions que li fan els mateixos òrgans estatutaris i ens dóna la sensació que cadascú ho veu d'una manera distinta.
A mi sí que m'agradaria si vosté ens pot dir de quina manera, diguem, regular, ja que tot el món, tots els òrgans estatutaris estan més o menys en la mateixa situació, i és que al final disfruten d'un ús gratuït d'una instal·lació de la Generalitat i que, per tant, per què uns al·leguen que sí que poden introduir-ho en eixe pressupost i, altres, no.

I pel que fa també al que sí que ha sigut de manera moltíssim més generalitzada, que és quant a la falta de detall en la normativa pròpia, i crec que encara té més a vore amb la del Consell Valencià de Cultura.
M'agradaria preguntar-li, creu vosté que hem d'anar a noves lleis en alguns dels casos que incidisquen molt més en eixa rendició de comptes i en la transparència no només a l'hora d'executar i, bé, de planificar i executar eixos pressupostos sinó també a l'hora de retre comptes a la ciutadania.

Pel que fa a la contractació i el que vosté ha comentat quant a la falta de justificació o alguna, diguem també, disconformitat a l'hora de fer els negociats, creu vosté que en alguna de les al·legacions quan es parla que també afectava en la nova llei de contractes que va entrar en vigor el 9 de març, creu que al ser del 2017 ha tingut una influència i que amb la nova llei aquestes qüestions se resoldran?

I, per últim, com li he dit, enllaçant amb eixes modificacions futures de les lleis, creu vosté o com valora vosté la transparència i la rendició de comptes dels òrgans estatutaris i de les entitats locals i els partits polítics.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señora Mas.

Pasamos a la intervención del Grupo Parlamentario Ciudadanos.
Tiene la palabra el ilustre diputado Antonio Woodward, por un tiempo de seis minutos.

El senyor Woodward Poch:

Sí.
Muy buenos días, señor síndic.

Agradecerle la exposición que nos ha hecho de los informes.
Yo querría darle las gracias por el trabajo que ha realizado usted y su grupo de parte de nuestro Grupo Parlamentario Ciudadanos y no sé muy bien si será su última presentación de informes o no debido a que está usted de momento de forma interina a la espera de que se nombre un nuevo síndico.
Y, bueno, vamos a ver entre las tres personas quién podría ser, si usted volvería a ostentar este título que yo creo que ha estado bastante acertado estos últimos tres años que ha estado.

Vamos a ver, de los informes que nos ha presentado, las recomendaciones de los órganos estatutarios está claro que leyéndonos los informes y su exposición es bastante increíble para nosotros que aparezcan en estos cinco órganos salvedades que más o menos se repiten, recomendaciones que usted hace…, en la agencia valenciana de la lengua, diez recomendaciones; el Consell Valencià de Cultura, diez; en el Consell Jurídic Consultiu, ocho; el CES, seis i, el Síndic de Greuges, siete.

Me gustaría saber que… Bueno, como usted ha dicho, las recomendaciones para los distintos órganos, hay muchas que se solapan entre ellos.
Estos incumplimientos, los incumplimientos que se ven en los informes, me gustaría saber qué piensa de los mismos más allá de lo que usted ha apuntado, creo que de una forma muy benévola, de falta de experiencia de la gente que está al frente.
Yo creo que son organismos que ya llevan dos años y medio con un cambio de gestión, del Partido Popular al Botànic, y las irregularidades para nuestro grupo son bastante importantes.
Yo creo que los órganos de gobierno son los responsables de formular las cuentas y creo que deberían ser ejemplo de gestión y de buen gobierno para todos los valencianos y para todos los organismos.
Yo creo que es un punto bastante débil y a tener en cuenta de los organismos que dependen de la Generalitat.

Bueno, qué decirle de los proyectos financiados con cargo a los fondos de compensación interterritorial, usted ya lo ha avanzado, ya hay un informe que aparece bien claro, que realmente han disminuido este año con respecto a…, bueno, en 2017 con respecto al 2016, pero más o menos son las mismas conclusiones que en el anterior.
Los proyectos pues, ya detalla en el informe, los proyectos del año 2016 fueron de dos mil novecientos y…, bueno, de todas formas, son unos cuantos proyectos menos en el 2017 que en el 2016, pero me imagino que respecto…, por el problema del dinero asignado a los mismos.

Hay una… En la página 7 de los informes de los fondos de compensación…, cómo se reduce el tema de los presupuestos o de los fondos para los recursos hídricos, que es una nota importante cuando se habían destinado 3.
425.
000 euros a recursos hídricos y, al final, 2017 se queda con cero de ejecución, o sea, se anula esa partida, y era en relación al trasvase del Júcar, creo entender en el informe.

La distribución territorial más o menos es la misma en porcentaje que la del año anterior.
Ya le digo que poco podemos apuntar al respecto.

El informe de la cuenta general de entidades locales pues está claro y habla de los incumplimientos, de los plazos.
Sí que es verdad que las incidencias suelen ser también las mismas de todos los años y sí que hay buenas noticias, como usted ha dicho, de los datos agregados, reflejan una situación globalmente saneada.
En comparación con el año anterior el resultado presupuestario ajustado es positivo, ha aumentado, así como el remanente de tesorería.
Y otro signo de mejora es la reducción del endeudamiento tanto a largo como a corto plazo.
Las recomendaciones que la sindicatura hace a las mismas, el objetivo prioritario es confeccionar y aprobar en plazo los presupuestos y las cuentas.

Me gustaría saber…, cuando usted ha dicho que los incumplidores son menores y que al final cumplen, faltan dos municipios, ¿no?
, en el 2017, ¿es porque la sindicatura está detrás de ellos reclamándoles el informe más allá de que puedan perder la subvención, que si no fuera así no tendríamos esos informes encima de la mesa?

Ya terminando, sobre la irregularidad de la contabilidad electoral, yo creo que es bastante claro el informe que aparece.
Sí que es verdad que hay un retraso en todos los grupos en presentar una serie de gastos.
La información por parte de los proveedores de más de diez mil euros, yo creo que a fecha de hoy deberían estar ya todos en su poder.
Al menos, desde Ciudadanos, ayer mismo nos volvimos a poner en contacto con nuestro proveedor y nos aseguró que ya había remitido esta información a la Sindicatura.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Gracias, señor Woodward.

Le cedo la palabra al grupo parlamentario del Partido Popular y a su portavoz, el ilustre diputado Rubén Martínez, por un tiempo de seis minutos.

El senyor Ibáñez Bordonau:

Ibáñez.
Martínez Dalmau es… (Rialles)

El senyor vicepresident:

Perdón.
(Rient)

El senyor Ibáñez Bordonau:

Muchas gracias, presidente.

Muy buenos días, síndico mayor.

Bueno, como siempre, agradecer el trabajo que usted realiza y, fundamentalmente, el que realiza su equipo porque yo creo que es el núcleo oculto, que al final usted da la cara pero quienes también día a día trabajan en la sindicatura son los que acaban elaborando estos informes.
Y nosotros, como siempre, ponemos en valor la capacidad y el trabajo que realiza la sindicatura.
Lo hicimos con su antecesor y lo hacemos con usted con absoluta normalidad.

Yo sí que hay algunas cuestiones, y con carácter general, que me gustaría remarcar, porque cuando leemos constantemente sus informes, bien entendido que quizá los que hoy nos traen aquí, pues, son de los que menos valor o controversia política, quizá por la lejanía de la situación, le damos; es más, la cuenta general es el documento básico para nosotros.

Pero sí que es cierto que usted, constantemente, en sus informes realiza una serie de recomendaciones, como no puede ser de otra forma.
Pero al final, cuando esas recomendaciones uno las ve, un año, otro año y otro año, la primera pregunta que le asalta es ¿qué valor tienen las recomendaciones?
Y ¿qué seguimiento o qué consecuencias tiene para el infractor de las recomendaciones?

Lo digo porque ustedes de año en año -y se me lo permite, y no me malinterprete- casi podrían hacer un corte y pega en algunas situaciones, porque es que se repiten constantemente.
Ustedes siguen diciendo lo mismo.

Y, claro, cuando lo lees te das cuenta que hay alguien que no está cumpliendo.
Pero el problema es, ¿qué le pasa al que no cumple?
Es que creo que no le pasa nada, por eso está incumpliendo, ¿no?

Nosotros en los últimos años vemos como, por ejemplo, en la cuenta general usted dice: «No se pueden colocar los 1.
325 millones porque no están notificados por hacienda.
» Y al año siguiente vuelve a decir lo mismo, ¿no?
Pero es que esto pasa lo mismo aquí, pasa exactamente lo mismo aquí.
Por lo tanto, la primera cuestión es ¿qué valor le damos a las recomendaciones?
¿Qué seguimiento se hacen de las mismas?
¿Y qué consecuencia tiene?

La segunda de las cuestiones que le quería plantear es…, claro, hay un elevado número de entidades locales que no aprueban el presupuesto a tiempo, es el 72 %.
Yo no sé si eso es consecuencia de los pactos o las dificultades que en este momento hay mayorías en los ayuntamientos.
Pero, claro, lo que no acabamos de comprender -o sí- es que uno puede tener dificultades para aprobar los presupuestos, lógicamente, pero no entendemos por qué hay un tercio que no aprueba las liquidaciones.
Claro, porque las liquidaciones es algo más o menos automático.
Yo creo que hay ahí -si me permite- una cierta dejadez por parte de las corporaciones a la hora de proceder a la liquidación.

Después, también, nos ha sorprendido el aumento de la cuenta 413 en las entidades locales.
Es una cifra ya bastante considerable y que yo no sé qué medios o qué solución se podría plantear.
Pero lo cierto es que empieza a ser ya una constante, nosotros hasta ahora eso lo habíamos visto en la Generalitat pero no tan abultado en las entidades locales, pero estamos viendo que sí que se realiza.

Después, es cierto que los ayuntamientos, salvo dos hasta la fecha, son bastantes cumplidores.
Pero es verdad que otras entidades como mancomunidades o consorcios son ya más incumplidores.
¿Ustedes verifican, efectivamente, que ninguno de los incumplidores reciben subvenciones de la Generalitat?
Se lo pregunto porque hay algunas de las entidades, como pueden ser los planes (Inintel·ligible) en los cuales la Generalitat forma parte de los mismos y aporta.
Por lo tanto, claro, esas aportaciones de facto se realizan, incluso hay algunas mancomunidades que en algunas líneas presupuestarias de la Generalitat siguen recibiendo subvenciones.

Claro, ¿ustedes verifican, efectivamente… Yo sé que la ley, porque además fue un empeño de su antecesor, también, que esto se plasmase en el documento legal; yo sé que la ley dice que no deben recibir, pero ¿alguien verifica que, efectivamente, no se reciben?
Esa es otra de las cuestiones que le quería realizar.

Estoy absolutamente de acuerdo con lo que usted ha dicho sobre el estudio y el análisis de la creación de empresas públicas a nivel local.
Creo que deberíamos de centrar también muchísimo más los objetivos que se pretenden en cada una de estas empresas.
Porque al final son entidades que consumen gasto público y que algunas, pues, incluso se solapan o cuyo objeto es absolutamente innecesario.

Le quería también preguntar, porque el año pasado ustedes realizaron un informe de reparos de fiscalización de las intervenciones sobre los ayuntamientos.
¿Este año, lo van a hacer?
Porque no lo he visto aún colgado, no sé si ya lo hicieron o para el 2017 se está haciendo.
Porque, claro, llamaba poderosamente la atención -en la que me informé- el número de ayuntamientos que habían aprobado su presupuesto con reparo de intervención, que eso ya me parece de una extrema gravedad, si me lo permite.

Porque una cosa es que adoptes un acuerdo de gasto puntual con un reparo por un posible fraccionamiento o por una falta de crédito, pero, claro, aprobar el presupuesto de una corporación con reparo de intervención, y no era uno creo que eran 73 ayuntamientos -creo recordar, no recuerdo ahora muy bien el número-, el año pasado; como este año no estaba el informe aún no lo he podido mirar claro, me sorprende.
Quiero decir, ¿ahí hay consecuencias?
Es decir, ¿el Tribunal de Cuentas revisa estos presupuestos?

Y finalmente -y ya finalizo, señor presidente- ¿hay alguna entidad local que haya sido remitida al Tribunal de Cuentas por parte de ustedes?

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Gracias, señor Ibáñez.

Para terminar este turno de intervenciones, tiene la palabra el portavoz del Grupo Parlamentario Socialista, el ilustre diputado José Muñoz, por seis minutos.

El senyor Muñoz Lladró:

Gracias, vicepresidente.

Buenos días, síndic.

Mire, yo lo que voy a…, voy a hacer una serie de cuestiones pero porque fundamentalmente me interesa conocer -hemos visto las consecuencias- pero me gustaría que usted nos reflexionara, especialmente, sobre las causas, por qué se llega a estas situaciones.

Y en ese sentido, bueno, sí que quiero empezar…, lo decía usted en el Fondo de compensación interterritorial, que se ha agotado todo lo que es el fondo, con lo cual, pues, se demuestra una diligencia por parte de, en este caso, la Generalitat de presentar proyectos que luego permiten que este fondo llegue.
Nos ha pasado en diferentes subvenciones y fondos europeos en los que no se han presentado proyectos en otros periodos y se ha perdido muchísimo dinero por falta de agilidad y de diligencia en la administración.
Está bien que, en este caso, pues todo esto también se esté ajustando y se esté mejorando.

Pero, como le decía, vamos a ir por partes y me gustaría hacerle una serie de preguntas para que me explique las causas por las que usted cree que se producen estas consecuencias que hoy nos ha relatado.

En primer lugar, hablaba usted de que el 72 % de los presupuestos de las entidades locales no están presentados a tiempo.
En parte, entiendo que sí que hay una cuestión de la pluralidad política, pues hace que haya que negociar y que los consensos… Siempre la democracia es más lenta que otras formas de gobierno y, especialmente, cuando hay un pluripartidismo se sabe que es mucho más complicado que un alcalde con mayoría absoluta, pues, decida sobre el presupuesto y se vote en pleno.

Pero, ¿usted cree que en parte…, -estamos hablando de las cuentas de 2017- si recuerda estuvimos durante un tiempo con un gobierno en funciones -algo similar a lo que está ocurriendo ahora- y con un presupuesto general del estado prorrogado.
¿Usted cree que puede que una de las causas, precisamente, de esta falta de presentar los presupuestos a tiempo se deba a que no había unos presupuestos generales del estado que estuvieran aprobados en ese momento?
Y, por tanto -como usted conoce bien- las cuentas públicas de los ayuntamientos dependen en gran medida -como las de la Generalitat- de las previsiones que se tienen de transferencias por parte del estado.

En segundo lugar -además se ha referido también el portavoz del Partido Popular- respecto a las liquidaciones.
Yo creo que por todos es conocido que hay un problema de medios en la administración pública, ¿usted cree que en parte este 32 % de falta de liquidaciones se deba a que hay una falta de medios, de funcionarios?

Porque muchas veces tendemos a pensar en ayuntamientos como el de Valencia, el de Elche, el de Alicante, el de Castellón, el de Gandía, pero ¿cuántos ayuntamientos pequeños hay que tienen falta de medios y, que por tanto, no pueden hacer este tipo de liquidaciones, precisamente, porque no tienen medios, porque hay secretarios e interventores que se encargan de cuatro ayuntamientos diferentes, y que, incluso, condicionan el presupuesto del año siguiente porque el incremento presupuestario de los ayuntamientos tiene mucho que ver con el grado de ejecución y de liquidación de los presupuestos en curso?

Eso respecto a la cuestión de los presupuestos, respecto a la presentación a tiempo y a las liquidaciones.
Y en cuanto a una cuestión que yo creo que nos ha ocupado ampliamente -y espero que en algún momento dejemos de hablar de esto porque sería una buena noticia- que son las consecuencias derivadas de la aprobación de la ley de racionalización y de estabilidad presupuestaria.
Volvemos, otra vez, a encontrarnos con lo mismo, 992 millones de remanente presupuestario.

En parte sabemos por qué se produce.
Había una necesidad de cumplir con Europa y la mejor manera de conseguir que se contrajera el gasto público y que hubiera superávits era a través de las entidades locales.
Y de hecho hemos cumplido con Europa muchos años -bueno hemos cumplido con Europa entrecomillas, todo lo que podemos cumplir con Europa sin caer en esta asfixia, una asfixia para la sociedad y para los servicios públicos- pero se ha hecho mucho con el superávit de los ayuntamientos.

Pero, le vuelvo a hacer la misma pregunta otra vez.
¿Usted cree que también, en parte, hay un problema de falta de medios también en esta cuestión, especialmente con la ley -bueno ya no podemos decir con la nueva Ley de contratos del sector público- pero con la ley del sector público?

Porque, aquí nos encontramos con una situación un poco, digamos, compleja, paradójica podemos decir.
Tenemos un problema de ejecución pero, por otro lado, incrementamos cada vez más los controles.
Cuanto más incrementas los controles -que me parece muy bien, vaya por delante- tenemos un problema porque ejecutar…, bueno la propia contratación lleva, en ocasiones, a un enmaraña…, bueno que se enmaraña de contrataciones que lo que hace que, en última instancia, los periodos de ejecución sean más largos y muchas veces no se llegue al momento.

Volvemos otra vez a lo mismo, incrementando una falta de medios humanos, técnicos que permitan que, precisamente, profesionales, personal funcionarial que conoce la materia pueda ayudar a que por lo menos esto sea más ágil.

Y, por último, sí que quería hacer una reflexión sobre las empresas públicas.
Tienen muy mala fama -para ser sinceros- en parte por todo lo que hemos vivido aquí.
Pero hay una reflexión que, yo creo, es importante hacer.
Las empresas públicas son controladas por la sindicatura, pero las concesiones hay algunas que sí y otras que no.

Por tanto, ojo con demonizar tanto las empresas públicas porque sí que están sujetas a un control por parte de la sindicatura.
Pero hay concesiones que no lo están.
Y las empresas públicas precisamente están para hacer servicio público, con una figura jurídica diferente a través de una sociedad mercantil, pero, en definitiva, están enfocadas a hacer servicio público.

Que si no, en muchas ocasiones, se hacen mediante concesiones, que usted controla algunas pero hay una gran parte que no controla.
Por tanto, esa reflexión también me gustaría compartirla con usted y que opinara respecto a esta cuestión.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Gracias, señor Muñoz.

Una vez que han intervenido todos los grupos parlamentarios, le damos la palabra de nuevo, sin tiempo, al síndico de Cuentas para que responda a las distintas intervenciones.

Adelante, cuando quiera.

El senyor síndic de Comptes:

Bé.
Doncs, intentaré anar responent en el mateix ordre en què han fet les preguntes.
Pot ser que en algun cas, si es repetix, si el tema es comú, contestaré conjuntament.
Però bé, com he anat prenent nota, un darrere l'altre.

Quant al representant d'Unides-Podem-Esquerra Unida, Ferran, vosté ha fet una sèrie de comentaris respecte al Fons de compensació interterritorial.
Realment, comenta que és una aportació molt baixa i si això, realment, pot complir l'objectiu del Fons de compensació interterritorial.

Bé, doncs una aportació tan baixa poc pot fer.
Si en el fons este fons el que pretén és dinamitzar aquells territoris que estiguen pitjor gràcies a estos fons especials; si la partida és xicoteta i en el cas valencià, curiosament, som una comunitat autònoma que és més pobra que la mitjana però rep menys Fons de compensació interterritorial, està per baix del que siga la mitjana; ací es trenca la lògica.
A banda que és poc, són pocs els diners que estan en joc, la veritat.

Per tant, sí.
Responent a la seua pregunta difícilment es pot complir eixe objectiu que pretenia el Fons de compensació interterritorial quan la seua dotació és tan baixa.
I en el cas valencià encara menys perquè damunt ens quedem per baix del que es suposava que ens tocaria, d'acord a les necessitats, per ser comunitat autònoma pobra, per població i per PIB, pel que vulgues.

Quant a les corporacions locals, comentava que es veu un progrés.
Sí, la veritat és que les corporacions locals en els últims anys han anat sanejant-se molt.
Entre altres coses, és que estan sanejades i com damunt els han marcat un límit de despesa ha fet que, en molts casos, el problema de moltes corporacions locals no és tant estar sanejades sinó no saber què fer, perquè en eixos diners al final podrien dedicar-los, pot ser, a polítiques interessants.

I en el cas de les corporacions locals, que són les que estan mes a prop del ciutadà, doncs amb moltes polítiques socials que pot ser d'esta manera estan quedant-se parades.
Doncs sí, coincidisc en l'apreciació.
I ja n'hi ha molts estudis que van en eixa línia de tractar de relaxar la regla de despesa, donar més flexibilitat a eixos superàvits que estan acumulant les corporacions locals.

Quant al sostre de despesa marcat a les corporacions locals.
I això lliga amb allò que també han comentat altres companys, entre ells Julián, (Veus) José, vale.
Perdó, (rient) ja, ja m'he embolicat, disculpe.

Clar, passa que les corporacions locals han sigut la ferramenta que s'ha tingut en moltes ocasions per a complir en part els objectius marcats des d'Europa.

L'administració central ho ha tingut molt complicat; les comunitat autònomes, molt difícil, i les corporacions locals…, bé, ahí se veia que apretant-les s'ha pogut anar aconseguint eixe superàvit que ha permés que els altres tingueren un dèficit major i no passar-mos-en massa de les exigències d'Europa.

Sí, per tant, coincidix que esta despesa possiblement s'ha mantingut tan estricta per eixe objectiu.

Quant a les despeses electorals, me preguntava si caldria modificar tant les característiques de les despeses com els imports.

No tinc criteri quant als imports.
No tinc ahí un criteri de quina hauria de ser la quantia, però sí que me resulta sorprenent moltes vegades -i això és una cosa que hem parlat en la sindicatura- que determinades partides no siguen considerades subvencionables o no siguen considerades despeses electorals… El tema dels autobusos per a desplaçar les persones que van a un míting.
Estes coses que moltes vegades dius: bé, això aparentment podia ser des de la lògica actual, però la llei ho deixa clarament que açò no és una despesa electoral subvencionable.

Sí, possiblement se podia fer una revisió de quines són les partides que devien incloure.
Ha canviat molt també el que és la forma de fer campanyes en l'última dècada.
Per tant, possiblement la llei hauria d'anar adaptant-se a estes coses també.

I ja contestant la representant de Vox.
Quant a l'incompliment reiterat de les llei.
Sí, és cert que aparenta que nosaltres tots els anys vinguem ací i repetim el mateix.
La veritat és que les primeres persones que se senten, diguem-ne, indignades que això passe som nosaltres, que som els que fem la faena.
Però bé, no és que vullga justificar que això passe, sinó que la nostra faena justament és eixa, que és mostrar on n'hi han incompliments i intentar que se solucionen.

Què passa?
Que en algunes ocasions se solucionen on ho havíem ressenyat, però a la millor després s'incomplix en un altre lloc.
I a l'any que ve tornem a dir-ho, però a la millor en un altre organisme diferent o en una entitat local diferent, però tornem a dir el mateix.

Clar, no sempre estem referint-mos a la mateixa entitat.
Sí que és cert que en alguns casos és reiteratiu en la mateixa entitat, però en molts altres realment estos sí que ho han resolt i són altres els que ho han incomplit.

Quant al que són les recomanacions.
Nosaltres, quan fem l'informe, diferenciem el que són els incompliments i les salvetats -allò que realment és una cosa que és incorrecte i, per tant, cal resoldre-ho immediatament- d'allò que són més recomanacions.

Les recomanacions són aspectes que mosatros considerem que se poden millorar o que per la seua materialitat realment no és important, però, no obstant això, nosaltres igualment ho recomanem.

Per això pareix que siguem molt condescendents en les recomanacions.
És que és això, són recomanacions.
La resta ja hem dit: no, s'incomplix esta llei, esta llei i esta llei… o s'incomplixen estos comptes que estan mal comptabilitzats.
Això ho diguem directament.
La resta són recomanacions i tenen eixa categoria.

Quant a l'existència de les institucions estatutàries, jo crec que si les Corts Valencianes consideraren en el seu moment que eren necessàries, jo me pareix que…, o estan molt ben justificades, i jo crec que la funció que complien totes elles és molt adequada.
Crec que no n'hi ha ninguna que no complisca la seua funció, però bé.

Quant als 330.
000 euros que apareixien en rebuts pels membres del Consell Valencià de Cultura.
Sí, però això és una informació que és pública, que simplement se pot consultar.
Jo, ara, de memòria, no me sé el que ha cobrat cada u, però això és públic.
Se pot consultar, estarà al portal de transparència i en cap moment hem detectat que hi haguera ninguna cosa estranya.
Cada u ha cobrat el que devia haver cobrat.
Si haguera, ho haguérem posat en l'informe.
Però si no indiquem que n'hi ha un cobrament il·legal és perquè no l'hem detectat i, per tant, cada u haurà cobrat el que li corresponga cobrar.

Quant a les entitats locals.
Què passa si no ho presenten?
Ja ho he comentat abans.
Realment n'hi han diferents tipus de sancions.

Una sanció social, ¿no?
, d'alguna manera.
El fet que la sindicatura te traga els colors per no haver complit en el cicle pressupostari, doncs té eixe…, diguem-ho d'alguna manera carinyosa, la pena de banquillo, ¿no?
Perquè l'estar allí és…, bé, davant de la premsa com a que t'assenyalen, ¿no?
, -una primera.

Segona.
En el cas de les corporacions locals que no han retut comptes, ja he contat abans que no poden rebre les subvencions.

I empalme amb una pregunta: ¿això se comprova?
Bé, no poden…, per a això la sindicatura certifica els que han retut compte i els que no.
Per tant, sense eixa certificació, no poden rebre la subvenció.

I després, a banda de la nova llei de la sindicatura, també existix la possibilitat d'implantar una multa coercitiva.
L'objectiu d'esta multa coercitiva és pressionar encara més a aquells gestors que no col·laboren quan demanem informació.

I en els cas dels ajuntaments, de vegades, al final… I he de dir, ha hagut algun cas que hem hagut de començar a obrir l'expedient per a imposar una multa coercitiva i, afortunadament, açò o la insistència prèvia ha fet que acaben aportant tota la informació necessària.

Per què?
Doncs per tot junt: per eixe prestigi social; perquè si no, no rebran subvencions, i perquè si no, a una persona en concret li caurà una denúncia.
Perquè açò no ho paga la institució, ho paga la persona en concret que no està facilitant… I això pica a qui li toca pagar uns dinerets.

Passant als comentaris d'Aitana.
En el cas dels edificis, que era un comentari que apareixia… Clar, a vore, ací ha passat…, és la primera vegada que s'ha fiscalitzat les institucions estatutàries i, durant el procés de fiscalització de les cinc, ha sorgit una sèrie de dubtes que hem hagut d'aclarir tots junts.

La sindicatura ja ha fet també un treball un poc paternalista, ¿no?
, perquè sense ninguna mala intenció s'estava a la millor comptabilitzant les coses en un compte que no tocava.
Se posava, però…

O, per exemple, en el cas este dels edificis.
Doncs n'hi havia qui entenia: mos l'han cedit, doncs està ahí, mosatros això no hem de contemplar-ho en ningun lloc.
No, la sindicatura el que ha recomanat és: sí, cal contemplar-ho això en la comptabilitat pròpia.
Amb quin valor?
Amb el valor que la Generalitat o les Corts li assigne…, en el cas de la Generalitat li assigne a este edifici.

Clar, per això n'hi han algunes, tres institucions estatutàries, que no ho havien contemplat de cap manera; dos sí que ho havien contemplat, però amb una valoració que no se correspon, perquè no existix en eixa oficial de la Generalitat.

Simplement el que demanem és que això s'incorpore en la comptabilitat amb eixa valoració oficial.
No té major transcendència.
Però són estes coses que avisem en els comentaris.

La normativa de control…, de gestió i de control financer que tenen les entitats estatutàries era molt pobra en molts casos i jo crec que gràcies a tot el que hem estat discutint en este treball de camp, jo crec que això permetrà millorar-les i unificar-les en alguns casos, perquè hem detectat que cada u a la millor entenia les normes d'una manera i se quedaven molt en l'aire.

Quant a…, -en particular- el Consell Valencià de Cultura, preguntava si calia una nova llei.
Això no sóc jo qui pot opinar d'això.
Sí que puc opinar el que diguem ahí.
El que sí cal és que milloren la seua normativa interna, perquè millore el control intern.

Quant a si ha afectat la llei de contractes… Bé, ací el que hem fiscalitzat ho hem…, tot són contractes fiscalitzats en la, diguem-ne, antiga llei.
Pot ser que hagen pillat eixe temps que estava canviant-se d'una a altra.
Però cada contracte l'hem tractat segons la llei que corresponia, i estos han sigut tots de l'anterior.

Ací tinc una pregunta referent a la rendició de comptes de tots en general.
Quant a la rendició de comptes en general de tots els organismes.
Bé, és el que abans hem comentat ja: nosaltres procurem que la rendició cada vegada siga millor, però -i això lliga amb preguntes d'altres companys- moltes vegades la rendició de comptes no és tant un problema… Si no s'ha complit, a la millor…, ni s'ha complit el cicle pressupostari ni s'ha retut comptes perquè se van acumulant una sèrie d'endarreriments per culpa de: o que no tenen el personal adequat o que n'hi han problemes interns entre els partits que governen i els de l'oposició que fa que se retarde.

No sé quin company ha sigut el que ha comentat que, clar, és molt més fàcil quan un ajuntament només depén d'un únic grup parlamentari que quan depén de molts.
Tot el procés de negociació ho retarda.

I, a banda, i això sí que lliga amb un comentari que ha fet José, que sí efectivament, passa que moltes vegades estem acostumats a pensar en municipis grans que tenen interventor, però en altres comencen a haver interventors i secretaris repartits en diferents municipis que… Clar, i açò ho complica molt.

Responent ara al representant de Ciudadanos.
Quant al comentari este relatiu a la falta d'experiència: «No, (inintel·ligible) … per falta d'experiència».
En el cas de les institucions estatutàries, passa això, que, com he comentat fa un moment, és la primera vegada que s'han fiscalitzat, i cal dir que la sindicatura en això sempre té un treball molt proactiu de cara a totes les institucions que fiscalitzem.

Els ajuntaments, normalment…, excepte algun que vullguera amagar alguna cosa, que són pocs casos, la majoria d'ajuntaments s'alegren quan la sindicatura arriba a fiscalitzar-los, perquè saben que entra un òrgan que començarà a fer-los recomanacions.

En les institucions estatutàries jo crec que ha passat una cosa semblant.
No s'havien fiscalitzat fins ara.
Ara s'han fiscalitzat per una petició que va fer les Corts i, una vegada fet, s'ha començat a posar ordre en una sèrie de normatives que a la millor no estaven tan completes com calia.

Però ja s'ha vist en els informes, no n'hi han greus incompliments ni coses que… De fet, nosaltres, i ho recorde, sempre que detectem indici d'irregularitat comptable o alguna cosa més greu, quan enviem l'informe al tribunal i a la fiscalia del Tribunal de Comptes -que tots els informes els enviem, absolutament tots-, però si detectem alguna cosa, ho enviem amb una anotació que diem: en particular, cal tindre en compte este tema que se tracta en tal apartat, perquè o notem indicis d'irregularitat comptable o indicis d'algun frau, ¿no?
, fins i tot.
Doncs això ho indiquem.
I açò, ni pensar-ho, en estos informes…, diem que en eixe aspecte són informes molt nets.
Però clar, clar que n'hi han coses per a millorar, i tantíssimes.
I tots els anys anirem diguent-ho.

Quant als Fons de compensació interterritorial, me comentava que li cridava l'atenció la reducció de la inversió en recursos hídrics.

Reconec…, no sé exactament quin és el cas de per què és menor.
Però cal tindre en compte que este tipus de projectes són projectes d'inversió, que a la millor durant tres o quatre anys s'està creant la infraestructura i després s'acaba.
I, per tant, això és prou fàcil que ocórrega, que un any a la millor se gasten molts diners en hídrica i un altre, en carreteres, i un altre… Bé, perquè són diferents projectes.
Eixe projecte té uns anys i, clar, quan ja s'ha complit, ja està fent la seua funció, la inversió eixa dura durant molt de temps i després se dediquen a una altra funció.

Ja dic, no sé el cas particular de l'hídrica.
No ho recorde.
Però que sí que és habitual que d'uns anys a altres es fan inversions, inversions concretes; el muntant total d'inversió no sol canviar tant, però la inversió concreta en una funció o l'altra sí que pot canviar, per això, perquè durant uns anys s'ha creat la infraestructura, ja està funcionant i, per tant, està donant el seu servei, i després se dediquen diners a altres infraestructures.

Quant a les entitats locals.
Què passa?
És perquè està la sindicatura darrere?
Doncs sí, jo vull pensar que sí, que gràcies que estem darrere, això fa que les entitats locals complisquen més.

Però també jo crec que -i això és una cosa que he notat en comparació amb altres territoris- el que funciona molt bé és el fet que no puguen rebre subvencions.

Home, a vore, rebre les poden rebre, el que no poden és cobrar-les.
Si complixen els requisits, doncs d'alguna manera se'ls assigna la subvenció, però tenen ahí els diners ahí mirant-los, però no poden cobrar la subvenció si no ha retut comptes a la sindicatura.
Això, en les comunitats autònomes.
En altres òrgans de control extern que han copiat s'ha notat de seguida una milloria en la rendició de comptes, perquè ahí sí que hi ha un atractiu.

Fins ara, doncs bé, eixe…, diguem-ne, eixe judici social que puga tindre el fet que la sindicatura t'assenyale, doncs no és tan important com el fet que no pugues rebre la subvenció, que això els ciutadans sí que t'ho tiren en cara com a gestor.

I quant a la comptabilitat electoral… Ací tenia una anotació i ara no recorde realment què… (Veus) Ah, sí, és cert, és cert.
Jo he fet els meus comentaris tinguent en compte quan se va fer l'informe.
És possible que estes coses alguna d'elles estiga injustificada.
Per això se m'ha oblidat abans dir-ho i volia haver-ho comentat.
Aixina com abans de vindre sí que he preguntat si els dos municipis havien…, açò no se m'ha ocorregut preguntar-ho.
Però és possible que ara ja estiga justificat més despeses de les que en el seu moment he dit jo en l'informe.

I bé, quan als comentaris del representant del PP, Rubén.
Una cosa que, a partir del seu comentari, vull posar en valor.
És que en la Sindicatura som un equip d'aproximadament cent persones i evidentment a mi me toca vindre ací a traure la cara, cosa que no és que siga de gran agrado, no?
, vindre ací a passar l'examen, però darrere hi ha un equip de gent molt vàlida, set equips de fiscalització, que treballen molt bé i del quals estem tots molt orgullosos.
I jo des d'ací sempre aprofite per agrair el treball que fan tots els equips.
Podem estar orgullosos, tenim una Sindicatura que està molt ben reconeguda fora d'ací.

Ací?
Pues jo crec que ací passa que mai mos pareix bé, però quan eixim fora la veritat és que dins dels òrgans de control extern espanyols sempre se gasta com a exemple perquè hem iniciat línies de fiscalització, com són les operatives, com són la unitat que tenim per auditories de sistemes d'informació, que són novedoses i han sigut el que han seguit altres òrgans.
Per tant, des d'ací ho agraïsc a tot l'equip.

En el tema de les entitats locals, Rubén ens feia comentaris de quan les recomanacions són reiterades.
Ja ho comentat, perquè això ha sigut un comentari que s'ha reiterat.
Al final per tot, per lo que ha insistit la Sindicatura, el perjudici social que suposa, perquè no poden rebre subvencions.
I tindre clar que tot el que nosaltres considerem que té certa entitat, tot això s'informa a la fiscalia, bé, tots els informes van a la fiscalia del Tribunal de Comptes, però, a banda, ressenyem si haguera algun en particular.

Fa un moment se preguntava si dels últims informes de corporacions locals s'ha enviat?
La veritat crec que no recorde que hi haja cap en el que s'haja informat que hagueren indicis de responsabilitat comptable.
No.
Afortunadament, últimament, no se donen estos casos.

Quant a per què hi ha tants incompliments en els terminis?
Ja ho he comentat també un poc.
Pot haver problemes perquè els governs ara són molt plurals i al final, entre que el govern és plural i l'oposició encara ho és més, i això pot ser que no s'hagen fet els acords necessaris per a tindre el pressupost a temps.

Després, quant a per què a la millor la liquidació s'endarrerix també?
Ahí ja s'ha apuntat, el seu company del PSOE ja ha apuntat, no puc assegurar-ho, però són de les coses que nosaltres solem tindre sempre present, que possiblement la falta de personal adequat, a banda de tots estos problemes, no?
, de les formacions tan plurals.

I després el per què augmenta la 413.
Bé, ací la causa exacta no la podrem saber mai.
Però també és cert que hi ha quasi, quasi, que hi ha ahí uns diners ociosos, no?
, en les corporacions locals.
I bé, i això pot ser… (Veus) Ja, ja.
Ja, que pot ser que d'alguna de manera vullguen anticipar coses sabent que després van a poder executar.
No ho sé, eh, això és una especulació, no sabem el per què ha augmentat açò.

Quant al tema dels advertiments.
Sí, l'informe d'advertiments, de l'interventor i secretari general, és un informe que fem també de corporacions locals, diferent a este, i ahí el que fem és justament fixar-nos en tots aquells acords que ha pres el ple de manera contrària al que, on havien cridat l'atenció, al secretari o l'interventor.
De fet, és un informe que per a nosaltres és molt important perquè ens dóna pistes de quins són els ajuntaments, els que cal posar al principi de la llista a l'hora decidir el nostre programa anual d'actuació.
El programa anual d'actuació no és una cosa que apareix ahí de manera aleatòria, no.
Nosaltres fem una anàlisi de risc realment de quines són, en el cas dels ajuntaments, quins són aquells ajuntaments que les seues característiques, siga perquè hi ha molt d'advertiment dels secretaris o dels interventors en contra del que està fent l'ajuntament, o siga perquè tenen un deute exagerat.

Tot açò és el que nosaltres, en eixe anàlisi que fem del risc, ens decidim a, bé, incloure en el nostre programa anual d'actuació per a un any posterior.

I bé, ja he contestat en part, perquè eren ja comentaris que se repetien.
Sí, bé, jo crec que més o menys ja en els comentaris que havíem fet.

I ja l'última intervenció era del PSOE, de José?
(Rient) Gràcies, espere que no se m'oblide.

Bé, crec que en part em anat comentant ja.
 El fons interterritorial.
Pues sí, la veritat és que sí, hem de dir que La Generalitat ha esgotat tots els fons que tenia a la seua disposició, però que la partida és poca, que l'objectiu que pretén el Fons de compensació interterritorial difícilment se pot complir en una quantia tan baixa.
I és més, en el cas valencià damunt és il·lògic, no?
, el percentatge que rebem, quan per rentes per càpita i per altres indicadors sembla que hauríem de tindre una major part d'este fons.

I quant a totes les observacions respecte per què no se presentava en termini.
Jo crec que has aportat tu ja part de l'explicació, que ara l'hem contat entre tots.
Sí, hi ha problemes dels propis ajuntaments, per problemes amb l'oposició, de falta de funcionaris en ajuntaments xicotets.
Ajuntaments grans no és el cas, però en ajuntaments xicotets sí, sí que ocorre, que un final el mateix interventor o secretari està repartit per molts ajuntaments i això dificulta.

Clar, comentaves que hi ha… mil milions de romanents en les entitats locals, en municipis.
Val, sí.
Gràcies a això, en part ja ho ha comentat també Ferran, gràcies a això s'està complint un poc o s'està incomplint menys la despesa, el límit de despesa que marca Europa.

I bé, i em pareix interessant el comentari fet respecte a les empreses públiques.
Sí, nosaltres fem una recomanació, i és que dins del sector públic local, empresarial, s'ha de justificar molt bé, no?
, en quin moment apareixen empreses ahí, s'ha de justificar bé.
Però és cert que, una vegada que està justificat, el que s'ha de tindre és control i el que s'ha de tindre és una figura que se puga controlar.
I les empreses públiques estan millor controlades que altres, pues no per això hem de demonitzar-les, això coincidix.
Ara bé, moltes vegades s'ha de justificar bé: tenia sentit que era una empresa pública per açò?
Això és el primer, s'hauria de justificar bé.
Si està justificat, avant.
Si per qüestió d'eficàcia, d'eficiència, val, avant.
Però que sempre tinga control.

I bé, més o menys crec que he repassat tots els comentaris que havien fet.
Per la meua part ja…

El senyor vicepresident:

Gracias, señor Cucarella, por su intervención.

Posibles réplicas de los grupos.
¿Quienes quieren intervenir?
Ciudadanos, Partido Popular, Vox.

Vale, pues tiene la palabra la portavoz del Grupo Vox, la ilustre diputada María Ángeles Criado, por un tiempo máximo de tres minutos.

La senyora Criado Gonzálbez:

Señor Cucarella, en Vox queremos dejar constancia que muchos de nosotros venimos del mundo de la empresa, y todo esto nos resulta muy llamativo.

A una persona física o empresa se le exige la perfección en el cumplimiento de sus obligaciones, por ejemplo las fiscales, y si no cumples inmediatamente tienes sanción.
Hacienda incluso embarga las cuentas por dejar de ingresar un euro y pide intereses de demora y sanciones.

Y llama mucho la atención que las instituciones públicas, que debieran ser un ejemplo para todos los ciudadanos, resulta que son las que no cumplen y año tras año, según nos da la impresión, parece que caen en los mismos errores.
Eso en las personas físicas.
Y en las empresas no caben.

Nos parece que esta actitud es muy poco responsable y ejemplar.
Desde Vox pensamos que ya es hora de que las instituciones cumplan con sus obligaciones, dando ejemplo a los ciudadanos, ya que son las primeras que deben de ser ejemplares y cuentan con suficientes medios para ello.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Gracias, señora Criado.

Le cedo la palabra al Grupo Parlamentario Ciudadanos y a su portavoz, ilustre diputado Antonio Woodward, por un tiempo de tres minutos.

El senyor Woodward Poch:

Muchas gracias.

Gracias por las respuestas.

En el tema de las entidades locales, desde nuestro grupo le apuntamos o dejamos en el aire, una de las posibles soluciones para evitar los retrasos y cumplir en forma y plazo o aplicar la normativa tal vez podría ser la de impartir cursos de formación a los responsables de llevar a cabo estos menesteres, igual que está haciendo la Agencia Valenciana Antifraude.
Tal vez sería interesante para concienciar aún más a los responsables de tener en tiempo y forma y plazo los informes.

El tema de los fondos de compensación, lo que le había comentado, son cinco proyectos.
De esos cinco, uno es sobre carreteras y cuatro son en gestión de infraestructuras hidráulicas.
Claro, a nosotros nos llamaba la atención porque estamos hablando de 4.
232.
000 euros.
Y la justificación que aparece aquí es el no haber alcanzado el grado de ejecución necesario para su financiación por los retrasos sufridos o no haber llegado a ejecutarse.
Claro, a quién se le reclama esto.
¿Es por una mala gestión o porque realmente no se podía ejecutar?
Era por donde iba nuestra pregunta.

Y realmente, luego, en el tema de la gestión de los órganos que hemos analizado, canalizado, y ya nos lo ha contestado, pero sí que es verdad que una serie de los incumplimientos que son significativos, es lo que usted está comentando, sí que es verdad que es la primera vez que se hacen estos informes a estos organismos, es el tema del incumplimiento en el tema de la normativa de personal y de contratación.
De los cinco órganos que hemos analizado, en tres el tema del personal, puestos de trabajo, se recalca claramente la provisionalidad de los mismos.
Interinos más de 18 años en el Consell Jurídic Consultiu.
Puestos que se cubren que cubren de forma provisional.
Naturaleza eventual de los puestos de trabajo en el Síndic de Greuges.

Bueno, esto es un tema que se viene denunciando sí o sí reiteradamente, el mercado laboral de trabajo de la Comunidad Valenciana.
Nuestro grupo siempre lo saca a colación, pero también es verdad que es una denuncia que el propio Consell hace sobre la temporalidad y la precariedad de los empleos, y entendemos que éste es uno de ellos.
Pero no entendemos como el propio gobierno del botànic levanta la voz diciendo conforme es la situación temporal de trabajo en la Comunidad Valenciana, y está haciendo las mismas prácticas en cosas que dependen de él.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Gracias, señor Woodward.

Por último, le doy la palabra al Grupo Parlamentario Popular, y al ilustre diputado Rubén Ibáñez, por un tiempo máximo de tres minutos.

El senyor Ibáñez Bordonau:

Gracias, presidente.

Señor Cucarella, no entienda esto como un examen, por favor.
Usted no pasa aquí ningún examen, todo lo contrario, usted viene a informar, sobre todo a poner voz a un informe que es cierto que no se puede leer a través de los mecanismos públicos, como es la página web, ustedes lo cuelgan, pero bueno, nunca está de más que la persona, no que lo redacta, pero sí que forma parte de la entidad que redacta este informe, pues le ponga voz.
Por lo tanto, nosotros estamos absolutamente agradecidos de su presencia, y no lo vea como un examen.

Sí que hay algunas cuestiones que debería de decir.
Usted me ha dicho, referente a lo de las entidades que no rinden cuentas, que efectivamente la ley dice que no se le pueden otorgar subvenciones y que ustedes certifican que esa entidad… Pero, claro, sorprende que una importante lista de estas entidades año a año se les vea en las subvenciones nominativas que acompañan al presupuesto como entidades que van a recibir una cantidad.
Oiga, vamos a ver, si no estoy cumpliendo, no puedo estar en disposición de.
Por lo tanto, yo creo que, por eso le decía que yo no dudo, por supuesto, que ustedes hagan el certificado, pero mi pregunta era: ¿se verifica?
¿Se verifica que efectivamente…?
Porque, claro, después ustedes de alguna forma acabarán verificando el cumplimiento de las cuentas de cada ayuntamiento.
¿Está verificando usted que determinadas entidades no están recibiendo aportaciones de la Generalitat Valenciana?
Y unido a esto hay otra cuestión que le quiero comentar, que en las últimas fechas es notorio que las entidades locales están sufriendo una paralización de aportación de fondos de parte de la Generalitat Valenciana.
El otro día, sin ir más lejos, había un caso sorprendente de un ayuntamiento al que la Generalitat Valenciana le debe medio millón de euros, un ayuntamiento muy pequeño y que, a la vez, el ayuntamiento, por no llevar adelante una acción formativa, un taller de empleo, tiene que devolver una cantidad inferior a la Generalitat.

La Generalitat Valenciana no le compensa la cantidad que tiene que devolver con la cantidad que le debe siendo superior la que le debe, sino que además le cobra intereses por no devolverlo en plazo, de tal forma que cada día es un euro.
Además, matemático.
Yo le pregunto si…, quién articula los intereses, porque es que les mandaron hasta un cuadro de amortización.
Es decir, cada día que pasa tu deuda en intereses seguirá, pam-pam, pam-pam, pam-pam… ¿Quién marca los cuadros de intereses o de qué forma en la devolución de las cantidades que entidades locales, por no llevar adelante programas, tiene que satisfacer a la Generalitat, cuando la Generalitat es deudora por mucho más de lo que hay que devolverles?
Es decir, ¿por qué no se entra en la compensación, en estos casos, que es absolutamente notorio?
Es decir, un ayuntamiento, imagínese, de estas características, que tiene un presupuesto de 700.
000, la Generalitat le debe 500.
000.
Y ahora tiene que devolver 300 de una prestación.
Oiga, «compénsame, porque es que me acabas de ahogar», lógicamente.

Y esto unido a lo de la famosa 413, que es una cuenta muy conocida aquí, ¿no?
Claro, las entidades están teniendo remanentes pero, al mismo tiempo, están llenando la bolsa de lo que antiguamente se llamaba «facturas en el cajón», ¿no?

Claro, es un sinsentido.
Oiga, si tengo disponibilidad presupuestaria no tiene sentido que alimente cada vez más la 413.
Por lo tanto, no sé yo qué mecanismo se debería de poner, pero entienda que crea que es un auténtico sinsentido.

Muchas gracias y perdón por el exceso.

El senyor vicepresident:

Gracias, señor Ibáñez.

Por último, tiene la palabra el señor Cucarella, por un tiempo máximo de tres minutos de exposición final.

El senyor síndic major de Comptes:

Procuraré ser ràpid responent.
Quant al comentari de la representant de Vox, sí, l'única cosa que puc dir ahí és que per a això estem la sindicatura, per a fer el control extern.
Per tant, com més control hi haja, clar que sí, com més control intern hi haja i més control extern, però, continuen havent-hi incompliments?
Sí, a mi me… Jo, almenys, en els tres anys que porte en la institució constate que cada vegada hi han menys incompliments, la qual cosa és un bon senyal.
Que n'hi han?
Sí.
I que ens agradaria que n'hi hagueren menys?
A tots els de la sindicatura ens agradaria, però som realistes i sabem que açò no se solucionarà d'un any a l'altre, sinó que la constància i, en gran part, esta tasca, no?
, d'anar ensenyant també les institucions locals com fer-ho millor, doncs totes aniran millorant.

I això, este comentari lliga també amb un comentari que ha fet el representant… No sé qui l'ha fet, ara en este moment, quan dien que si n'hi ha…, que si pot haver-hi cursos de formació… -d'acord, gràcies-, doncs, clar, això lliga.
Nosaltres no només quan anem als ajuntaments donem una sèrie de pautes perquè milloren sinó que solem estar en contacte també amb les associacions de secretaris d'ajuntament per poder fer conjuntament cursos on els funcionaris municipals puguen vindre a cursos donats per la sindicatura i anar coneguent realment on anem a prestar més atenció.
Per tant, no parem d'incidir en estes qüestions.
Això lligava, exacte…

Quant al Fons de compensació interterritorial, realment no sé el cas puntual de per què no se van executar completament estos… No, no ho sé.
Ho desconec.
Això…, reconec que ahí… No ho sé.

I quant a institucions estatutàries, els problemes en contractació i en personal, cal dir una cosa, i és que una cosa de les que destaquem que, per exemple, en el cas del Síndic de Greuges, els treballadors siguen eventuals, però és que està contemplat d'eixa manera en la seua normativa.
Que no estan incomplint-ho.
El que passa és que sorprén que tenen atribuïdes una sèrie de funcions que correspondrien a un altre tipus de treballador, a un funcionari, no a un eventual.
Per això ho destaque, però no perquè incomplisquen.
El que passa és que pensem que el correcte seria fer-ho d'una altra manera.

I quant als temes de contractació i personal que hem vist…, que alguns…, la provisionalitat, en altres molts eventuals, ho hem destacat, tot el que pensem que se podria millorar.

Quant al tema…, ja contestant al representant del PP, a Rubén, quant a subvencions… A vore, primera, nosaltres som els que certifiquem que hagen incomplit, però cal recordar que -ho he comentat abans- al final, de tots els ajuntaments que no havien complit, no havien retut comptes, hui en dia només n'hi han dos ajuntaments que no han retut comptes del 2017.
Dels anys anteriors han retut comptes tots ja, sí.
Mancomunitats n'hi han algunes però tampoc en queden moltes ja.
Sí que és cert que mancomunitats… Però, en total, abans, quan comentava de les vore sis-centes entitats locals que n'hi han no recorde ara exactament la xifra però crec que he dit que n'hi havien quaranta-sis.
No havien retut comptes a 31 de desembre, de les quals n'hi havia 16 municipis, i dels quals, per destacar, 14 municipis sí que han retut i, després, la resta d'entitats, també.
És a dir, al final, de les vora sis-centes estaran quedant dos municipis i quatre o cinc més que no són municipis.

Per tant, per què continuen rebent subvencions?
Doncs, perquè van complint.
Qui no ha complit no rebrà la subvenció, però els que han complit sí que van rebent-la.
Que crida l'atenció que molts, en el primer tall, no hagueren complit, sí, però han acabat complint.
Per tant, a l'hora de rebre les subvencions estan al dia en la rendició de comptes.

I…, ja ja… Coincidisc en part en el comentari final quant que esta paràlisi en algun ajuntament, sí, possiblement seria un moment de replantejar-se tota la regla de gasto i a la millor donar certa flexibilitat més als ajuntaments, però és que això és una cosa que, això, és un comentari fins i tot personal, no representa la sindicatura.
La sindicatura sobre això no podem opinar.
I jo crec que ja estava tot el que havien comentat.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señor Cucarella, por haber venido aquí en nombre de la mesa y de los grupos parlamentarios.
Y les pedimos y continuamos con el resto de puntos del orden del día.

El senyor síndic major de Comptes:

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Suspendemos un par de minutos la comisión.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

El senyor vicepresident:

…a los grupos parlamentarios que tienen 24 horas para presentar posibles propuestas de resolución a la intervención del síndic que acabamos de escuchar.

Propostes de resolució presentades pels grups parlamentaris a l'informe de fiscalització del compte general de la Generalitat, corresponent a l'exercici de 2017 (RE número 120.
072, BOCV número 354) i la resta d'informes de fiscalització de les entitats que formen part del compte general de la Generalitat (RE número 111.
423, 111.
734, 113.
355, 113.
686, 114.
962, 114.
963, 116.
334, 118.
498, 119.
029 i 119.
464)

El senyor vicepresident:

Y pasamos al punto 3 del orden del día, el debate de las propuestas de resolución presentadas por los grupos parlamentarios y el informe de fiscalización de la cuenta general de la Generalitat correspondiente al ejercicio 2017 y el resto de informes de fiscalización de las entidades que forman parte de la cuenta general de la Generalitat.

Empezamos por la propuesta presentada por los Grupos Parlamentarios Socialista, Compromís y Unides Podem.
(Veus) Sí, una vez que hayamos terminado los cuatro puntos… (Se sent una veu que diu: «Primero, se vota todo.
»)

La senyora secretària:

No, no.
Es fa la votació…

El senyor vicepresident:

Sí.

La senyora secretària:

…i després es fa l'explicació de vot conjuntament.
(Veus) Val?
Havíem acordat això.
(Se sent una veu que diu: «Sí, sí.
Es lo que está haciendo, vamos a votar la primera.
») (Se sent una veu que diu: «¿Pero no tenemos que defenderla?
») (Se senten unes veus que diuen: «No, no.
»)

El senyor vicepresident:

No, no, íbamos a pasar a votación directamente.
(Veus) (El senyor lletrat diu: «Todos tienen la plantilla de las votaciones hecha.
»)

Vale.
Empezamos por la propuesta presentada por los Grupos Parlamentarios Socialista, Compromís y Unides Podem, con registro de entrada 5.
203 y reiterada en el registro de entrada 122.
913.
¿Votos a favor?
¿En contra?
Abstenciones, no hay.
Pues queda aprobada la propuesta de resolución por 6 votos a favor frente a 5 en contra y ninguna abstención.

Pasamos a la siguiente propuesta de resolución del Grupo Parlamentario Popular, con registro de entrada 5.
220, reiterada en el 123.
241.
¿Votos a favor?
No, (rient) dice, ah, yo no!
¿En contra?
Abstenciones, no hay.
Queda rechazada la propuesta por 6 votos en contra frente a 5 a favor.

Pasamos a la siguiente propuesta de resolución del Grupo Parlamentario Vox Comunidad Valenciana, con registro de entrada 5.
698.
¿Votos a favor?
5.
¿Votos en contra?
6.
Abstenciones, no hay.
Queda rechazada la propuesta con 6 votos en contra frente a 5 a favor.

La última del punto 3, Grupo Parlamentario Ciudadanos con registro de entrada 5.
701 y reiterada en el 123.
224.
¿Votos a favor?
5.
¿Votos en contra?
6.
Abstenciones, no hay.
Queda rechazada la propuesta con 6 votos en contra y 5 a favor.

Propostes de resolució presentades pels grups parlamentaris a l'informe de fiscalització del compte general de les entitats locals de la Comunitat Valenciana corresponent a l'exercici de 2017 (RE número 2.
439, BOCV número 20)

El senyor vicepresident:

Pasamos al punto 4, el informe de fiscalización de la cuenta general de las entidades locales de la Comunidad Valenciana correspondiente al ejercicio 2016.

Empezamos por la propuesta presentada por los Grupos Parlamentarios Socialista, Compromís y Unides Podem.
¿Votos a favor?
11.
O sea que se aprueba por unanimidad la propuesta.

Pasamos a la siguiente, del Grupo Parlamentario Popular con registro de entrada 5.
220 y reiterado en el 122.
751.
¿Votos a favor?
5.
¿Votos en contra?
6.
(Veus) Repetimos la votación.
(Veus) Venga, repetimos la votación.
(Rialles) Van a ser…, las unimos todas.

Pues repetimos la votación de la del Grupo Parlamentario Popular.
(Se sent una veu que diu: «Todas, menos la de Vox.
Las han reiterado también»)

La senyora secretaria:

No, no.
No pueden haber reiterado porque no estaban.
(Veus)

(Se sent una veu que diu: «A ver, me han dicho que sí al informe.
No dice nada.
Salvo la cuenta general.
») (Veus)

El senyor vicepresident:

Todo el paquete del punto 4, ¿no?

Pues repetimos la votación de la del Grupo Parlamentario Popular e incluimos también Grupo Parlamentario Vox con registro de entrada 5.
699 y Grupo Parlamentario Ciudadanos con registro 5.
701 y reiterado en el 123.
201.
¿Votos a favor?
Se aprueba por unanimidad.

Propostes de resolució presentades pels grups parlamentaris a l'informe de fiscalització de la Universitat d'Alacant, despeses de personal, corresponent a l'exercici de 2017 (RE número 2.
439, BOCV número 20)

Pasamos al punto 5, informe de fiscalización de la Universidad de Alicante, gastos de personal correspondientes al ejercicio 2017.
(Veus) Tiene…, vale.
Pues, sí… (Se sent una veu que diu: «Espera, espera, espera.
») (Veus) (Se sent una veu que diu: «La del PP y Ciudadanos es igual, la de Vox añade algo .
»)

En el punto 5, ¿las hacemos separadas entonces?
(Se sent una veu que diu: «¿Separadas?
Yo juntaría.
La vuestra y de Ciudadanos y separaba Vox»)

Unimos la primera, segunda y la cuarta, votamos conjuntamente, y separamos la de Vox.

Vale.
Pues como hemos comentado, votamos ahora la conjunta del Grupo Parlamentario Socialista, Compromís y Unides Podem, Grupo Parlamentario Popular y Grupo Parlamentario Ciudadanos del punto 5.
¿Votos a favor?
Quedan aprobadas por unanimidad las tres propuestas.

Pasamos ahora a la votación de la del Grupo Parlamentario Vox Comunidad Valenciana con registro de entrada 5.
700.
¿Votos a favor?
¿En contra?
Abstenciones, no hay.
Queda rechazada con 6 votos en contra frente a 5 a favor.

El punto 6 y el punto 7, ¿tienen algún… (Veus) (Se sent una veu que diu: «Es igual que ahora.
») Separamos a los puntos 6 y 7 las de Vox.
Perfecto.

Propostes de resolució presentades pels grups parlamentaris a l'informe de fiscalització de les cambres oficials de comerç, indústria, serveis i navegació de la Comunitat Valenciana i el seu Consell, corresponent a l'exercici 2017 (RE número 119.
933, BOCV número 353)

El senyor vicepresident:

Pues pasamos al punto 6, el informe de fiscalización de las cámaras oficiales de comercio, industria, servicios y navegación de la Comunidad Valenciana y de su consejo, correspondiente al ejercicio 2017.
Votamos la propuesta de resolución, la conjunta del Grupo Parlamentario Socialista, Compromís y Unides Podem, Grupo Parlamentario Popular y Grupo Parlamentario Ciudadanos.
¿Votos a favor?
Quedan aprobadas las tres propuestas por unanimidad.

Y ahora votamos la del Grupo Parlamentario Vox con registro de entrada 5.
696.
¿Votos a favor?
5.
¿Votos en contra?
6.
Abstenciones, no hay.
Queda rechazada la propuesta del Grupo Parlamentario Vox con 5 votos a favor y 6 en contra.

Propostes de resolució presentades pels grups parlamentaris a l'informe de fiscalització de les universitats públiques de la Comunitat Valenciana, corresponent a l'exercici 2017 (RE número 120.
073, BOCV número 352)

El senyor vicepresident:

Pasamos al último punto, el informe de fiscalización de las universidades públicas de la Comunidad Valenciana correspondiente al ejercicio 2017.
Votamos conjuntamente la propuesta conjunta de Grupo Socialista, Compromís y Unides-Podem, Grupo Parlamentario Popular y Grupo Parlamentario Ciudadanos.
¿Votos a favor?
Quedan aprobadas por unanimidad las tres propuestas.

Y ahora la del Grupo Parlamentario Vox con registro de entrada 5.
697.
¿Votos a favor?
5.
¿Votos en contra?
6.
Abstenciones, no hay.
Queda rechazada con 6 votos en contra frente a 5 a favor.

Ya no queda nada más, ¿no?

Ah, pasamos a la explicación de voto.
Por un tiempo de…, ¿era un minuto, verdad, el otro?
¿Tres?
(Se sent una veu que diu: «.
Bé, el que vulgueu»)

Pues por un tiempo de 3 minutos, empieza el Grupo Parlamentario Unides-Podem-Esquerra Unida, con su ilustre diputado Ferrán Martínez.

El senyor Martínez Ruiz:

No res, prescindiré de la intervenció per agilitzar el debat.

El senyor vicepresident:

Pasamos a la intervención del Grupo Parlamentario Vox, por un tiempo de 3 minutos.
Tiene la palabra… (Veus) ¿No quiere intervenir?

La senyora Criado Gonzálbez:

Eh, no.
Vamos a ver.
Nada, gracias.

El senyor vicepresident:

¿Quiere alguien tomar la palabra?
Pues nos lo ahorramos.
(Rialles) Entonces… (Se sent una veu que diu: «Va a ir al pleno») Al pleno solo va la cuenta general.
 (Veus)

Vale, pues no… (Veus)

Levantamos la sesión, no habiendo más puntos que tratar.

Gracias.

(S'alça la reunió a les 12 hores i 37 minuts)