R\_29\_2\_Economia\_20181105%20macro.html





Comissió d'Economia, Pressupostos i Hisenda realitzada el dia 5 de novembre de 2010.
Comença la reunió a les 10 hores i 2 minuts.
Presideix el diputat senyor Jorge Bellver Casaña.
Reunió número 29/II.

El senyor president:

Reprenem la comissió i ho fem en este cas amb el conseller d'economia i indústria.

Com sap, conseller, té vosté 25 minuts per a explicar el projecte de pressupostos; després, intervindran els grups parlamentaris per un temps màxim de 8 minuts; contesta vosté a les preguntes, 15 minuts; i, per últim, n'hi ha un torn de rèpliques de 5 minuts que tanca vosté, conseller, eixos 5 minuts també.

Compareixença del conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, senyor Rafael Climent González, per a informar sobre el Projecte de llei de pressupostos de La Generalitat per a l'exercici 2019 pel que fa a la seua conselleria

El senyor president:

Senyor conseller, té vosté la paraula quan vullga.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Molt bé.

Moltes gràcies, president.

Senyores diputades, senyors diputats, molt bon dia a totes i a tots.

És per a mi un plaer, una altra vegada, comparéixer davant de vostés per donar-los compte dels pressupostos per a l'any vinent de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, un pressupost jo diria important perquè, per una part, tanquem la legislatura; i, per altra, és en el que també es poden veure reflectits en major grau els projectes que sustenten i consoliden l'impuls en la transformació del model productiu.

Es tracta d'un pressupost que busca donar estabilitat, continuïtat i confiança en els agents econòmics i les empreses, així com donar resposta a les persones que busquen un lloc de treball o bé iniciar una activitat emprenedora, un pressupost que persegueix la cohesió social perquè sols una societat justa pot assegurar la sostenibilitat del creixement a mitjà i llarg termini, perquè són les persones, en definitiva allò que diuen Â«la inversió en capital humàÂ», el que determina la nostra capacitat de desenvolupament actual i potencial.

En aquest sentit, no tenim temps a perdre ja que la crisi i les polítiques de retalls i aplicades, sobretot en la despesa pública dedicada a les persones, ens han fet perdre punts de cohesió social que han provocat el que es coneix com Â«una dècada perdudaÂ» en aquest sentit.

Nosaltres pensem que les institucions des de l'àmbit polític i econòmic han de jugar un paper important en la consecució d'una societat més inclusiva i més sostenible.
És per això que hem d'incidir en els eixos que han de donar vol a la transformació de la nostra economia cap a una economia del coneixement amb major aportació dels actius intangibles com la reindustrialització sustentada en el pla estratègic de la indústria valenciana; l'obertura i la internacionalització; la innovació; el suport als autònoms; emprenedors i pimes; el canvi del model energètic; i un model de comerç equilibrat, eines que ens han de conduir a crear ocupació estable i de qualitat.

Els pressupostos de la conselleria d'economia sostenible i dels ens dependents responen de manera sòlida i clara, en companya de la resta de conselleries, a assentar les bases d'una societat més justa socialment parlant i territorialment més cohesionada.

Vullc incidir que amb aquestos pressupostos que els presente continuem posant el focus en els nostres sectors productius com a mitjà per a fomentar la competitivitat de les empreses valencianes, el desenvolupament econòmic i la creació d'ocupació, tot des de la perspectiva de la sostenibilitat i el benestar de les persones, és a dir, és molt important millorar la forma en què produïm tenint en compte les millores organitzatives i de gestió de les empreses i que la seua estratègia per a ser referent en el món no pot basar-se en un entorn europeu, en retall de salaris, sinó que és imprescindible millorar en innovació i en productivitat sense perdre de vista que el talent humà és l'única cosa que ens pot conduir a eixa millora.

A més, el pressupost de 2019 és el resultat de l'estratègia integral del Consell que ens acostarà més a fer realitat el model econòmic que es persegueix.
I també vullc remarcar que la implementació d'una estratègia d'aquest calat, i més després del període del que veníem marcat per la especulació i la desigualtat, és un camí sostingut a mitjà i llarg termini, no hi ha dreceres però ja hem encetat el camí que és el que més costa.

La macroeconomia funciona, tots els indicadors econòmics al nostre territori creixen, però hem de fer un esforç en l'equidistribució de la riquesa.
I ahí entenc que el sector públic tenim feina, per això anem a tenir un notable increment de les dotacions de la secció XI, que ja els avance que se situa en el 13,7% respecte a l'exercici anterior, perquè hem de continuar incidint en polítiques que ajuden a reduir més ràpidament la taxa d'atur, la temporalitat, la precarietat, i augmentar la productivitat de l'economia per tal de reduir la desigualtat i la millora de les condicions de vida de les valencianes i valencians.

Per tant, encara queda molt per millorar i estic segur -i ho dic amb tota la humilitat del món i també amb sentit positiu- que aquestos pressupostos contribuiran en el seu grau al desenvolupament sostenible de la nostra economia i amb pura lògica a millorar la vida de la gent.

Parlant de xifres, la conselleria presenta un pressupost -com ja he dit- en la secció XI que ascendeix a un total de 445 milions d'euros, és a dir, 53,7 milions més que l'anterior anterior, el que representa un 13,7 més -com ja he dit-, continuant l'impuls per a la transformació del model productiu que hem encetat.

Nosaltres volem aportar inversió pública per a augmentar l'aportació tecnològica a la producció i elevar el valor afegit.
Si parlem del total consolidat que gestiona la conselleria, haurem de parlar de 658.
000.
672 euros, és a dir, 215 milions més que en 2015, el que representa un 48,83% més.

Continuem amb l'aposta per la política industrial amb una dotació de 184,2 milions d'euros, 56 milions més que l'anterior, el que representa un 38% més, on destaquem la segona fase d'implementació del pla estratègic de la indústria valenciana on hem duplicat la dotació respecte a l'any anterior arribant a 35 milions d'euros.
Continuem amb el pla d'acció per a la promoció de la seguretat industrial amb mig milió d'euros.

Així mateix, reforcem el teixit associatiu industrial amb 450.
000 euros, i mantenim el suport a Ford Espanya amb l'objectiu de dur a terme projectes de desenvolupament experimental i innovació en el sector de l'automoció que tinguen beneficis i un efecte tractor sobre les empreses i pimes.
A més, afegim una nova línia per a Ford per valor de 9,3 milions d'euros per a la transformació modernitzadora de l'estructura productiva a fi de donar suport a la fabricació de vehicles elèctrics, i mantenim la línia per a inversions en la terminal logística arribant als 5 milions d'euros.

També, un pilar fonamental en la transformació del model productiu per a nosaltres radica en la transformació del model energètic, per això el programa d'energia amb una dotació de 19,9 milions d'euros augmenta un 69,2% respecte a l'any anterior.
Tenim com a referent el Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020.

Destaca l'increment de plantilla per tal de poder escometre els diferents desafiaments que presenta actualment aquest sector i donar resposta a les demandes d'aquest, com són la lluita contra el canvi climàtic; la transició real i efectiva cap a un nou model energètic sostenible; l'impuls de la tramitació de les autoritzacions administratives d'instal·lacions d'energies renovables; auditories energètiques; la reformulació del pla eòlic, així com les múltiples tasques relacionades amb l'ordenació del sector miner i la seguretat minera.

A més, també vullc destacar la creació d'una nova línia de subvenció denominada Â«càtedra de transició energèticaÂ» dotada amb 30.
000 euros a desenvolupar per la Universitat Politècnica de València, o la dotació per als plans d'acció en matèria d'estalvi i eficiència energètica que augmenten un 43% respecte a l'any anterior amb un total d'11,2 milions reforçant l'estalvi i eficiència energètica en la indústria i l'edificació amb 3 milions, el foment del vehicle elèctric amb 850.
000 euros, 350.
000 més que l'any anterior, i el foment de la mobilitat sostenible amb un pressupost de 2 milions d'euros, l'any anterior en teníem un.
En aquestes dues últimes línies creixem un 60% en el pressupost.

També, augmentem en 450.
000 euros les ajudes per a l'estalvi i eficiència energètica en l'enllumenat públic per als ajuntaments quedant en 2.
850.
000 euros.

Un exercici més ampliem la dotació del pla Renove Renhata amb 250.
000 euros, passant a 1.
500.
000 de pressupost, és a dir, un 20% més que l'any anterior, i creem una nova línia, pla de micromesures contra la pobresa energètica, amb una dotació d'1 milió d'euros en compliment de l'article 8 de la Llei 3/2017, de 3 de febrer, de La Generalitat, per a pal·liar i reduir la pobresa energètica.
Seguim amb el foment d'energies renovables amb 2 milions d'euros.

I, d'altra banda, per a fomentar l'autoconsum comptem amb les ajudes de finançament blanet, l'origen d'aquestes són el fons de promoció del pla eòlic amb una dotació de 800.
000 euros, així com 2.
640.
000 euros de fons de compensació del pla eòlic destinats, entre altres, a projectes d'impuls de les mateixes energies renovables.

Dir-los que l'Ivace comptarà en 2019 amb 152,8 milions d'euros, la qual cosa suposa un 24,7% d'increment respecte a l'any anterior.
Els acabe de contar algunes qüestions que també es desenvolupen des d'Ivace en l'àmbit de l'energia, i ara vaig a entrar en les altres àrees que el mateix Ivace gestiona com, per exemple, innovació.

El suport als projectes de recerca, desenvolupament i innovació empresarial compten amb 21 milions d'euros, és a dir, un 8,8% més que en 2018, i es dirigirà prioritàriament a les pimes.
Els pilars d'aquest projecte són el pla de recerca i desenvolupament empresarial amb 7,1 milions d'euros i el pla d'innovació empresarial amb 13,9 milions.

Les principals xifres d'aquestos plans són la certificació de projectes de recerca i desenvolupament amb 480.
000 euros; els projectes de recerca i desenvolupament individual de pimes o en cooperació amb 6 milions d'euros; i la participació en projectes europeus, H2020, amb una dotació de 680.
000 euros; la innovació del producte, procés, indústria 4.
0, serveis avançats d'innovació empresarial i digitalització amb 10,1 milions d'euros, preferentment per als programes Innovatec i Digitalitza; la dinamització territorial i modernització amb 1,2 milions d'euros per a l'impuls de la indústria sostenible i la subvenció per a préstecs i instruments financers amb 2.
550.
000 euros, i amb la novetat que anem a intensificar l'ajuda arribant a un percentatge major en totes aquestes ajudes.

En matèria d'emprenedoria innovadora i diversificació empresarial, continuem amb les ajudes als CEI amb 2 milions d'euros, donem suport als projectes d'emprenedoria innovadora i de base tecnològica amb 1.
500.
000 d'euros, el programa Createc, Comunitat Valenciana, on la intensitat d'ajuda prevista per a 2019 passa del 50% al 70%, i com a novetat s'ha creat una línia nominativa dirigida al foment de l'emprenedoria innovadora desenvolupada pels nostres parcs científics amb 250.
000 euros.
I amb la finalitat d'impulsar i reforçar els resultats de l'atenció que els instituts tecnològics presten a les pimes i a l'aportació d'excel·lència que els mateixos realitzen als processos d'innovació empresarial en l'àmbit tecnològic, enguany augmentem la dotació en 10 milions d'euros comptant amb 48,3 milions d'euros, és a dir un 26,1% més que l'any anterior.
És a dir, superem els números per crisi.

Com poden veure, el compromís amb la innovació empresarial és molt clar, el pressupost d'Ivace-Innovació per a 2019 s'ha situat en 76 milions d'euros front als ja considerables 63 de l'any anterior, el que suposa un 20,6% d'increment.

Pel que fa a parcs empresarials i en matèria de política de sòl industrial, cal destacar la continuïtat de les ajudes per a la millora dels espais industrials, així com per a la finalització de polígons inacabats -valga la redundància- amb un total de 36,9 milions d'euros, el que suposa un 54,2% més que l'any anterior.
Amb aquest any culmina un camí encetat -ara fa tres anys- que ha tingut un impacte, des del meu punt de vista jo diria que molt favorable.

Respecte a la internacionalització, he de dir que la direcció general gestionarà 19,3 milions d'euros, és a dir, un 33% més que l'any anterior, l'increment és degut fonamentalment al programa de subvencions per al suport a la promoció exterior de les empreses del nostre territori que passa de 4,8 a 9,5 milions, a causa del fort increment de sol·licituds per part de les empreses.
A més, continuem amb les beques d'internacionalització amb una dotació d'1.
822.
000 euros, la qual cosa significa una consolidació en l'expansió de la formació de persones joves especialitzades en comerç exterior.

Quant a la xarxa d'atenció exterior que en l'actualitat compta amb 26 antenes que donen servei a 37 mercats, està previst ampliar la xarxa amb tres noves delegacions: Vietnam, costa oest dels Estats Units i Filipines, que es veuran reforçades en 2019 amb una delegació a Xina, situada a Chengdu, per la qual cosa a l'any que ve comptarem amb 30 delegacions, quatre vegades de les que n'hi havia en 2014 amb un pressupost d'1.
430.
000 euros.

La col·laboració entre Ivace i el consell de cambres de la Comunitat Valenciana continuarà en 2019 a través del programa Global d'Internacionalització, amb una dotació de 800.
000 euros.

D'altra banda, continuarem amb les ajudes a les empreses de tutories per al desenvolupament i execució dels seus respectius programes, amb una dotació de 2,4 milions.

I per concloure amb comerç exterior, mantindrem la línia de préstecs a cost zero als plans d'internacionalització de les nostres empreses, amb mig milió d'euros.

Pel que fa a les polítiques per a millorar les condicions de treball i el benestar laboral, comptarem en 2019 amb 26 milions d'euros, la qual cosa suposa un increment de l'1,3 respecte a l'any anterior.

I m'agradaria destacar de les mateixes el manteniment de la dotació de 2018 de 2 milions d'euros per a la línia d'ajudes posada en marxa en 2016 per a l'impuls del foment del treball autònom.
I d'acord amb el que preveu la llei de La Generalitat, de participació i col·laboració institucional, es continua amb la línia de 600.
000 euros per a programes de prevenció en riscos laborals per concurrència competitiva i el suport als convenis amb les organitzacions sindicals i empresarials més representatives per al finançament d'activitats en matèria de prevenció de riscos laborals amb perspectiva de gènere, amb un dotació de 200.
000 euros cadascuna.

Pel que fa a les polítiques per a millorar la prevenció de la sinistralitat laboral i promoció de la seguretat i salut en el treball, executades per l'Invassat, comptarem amb 11,7 milions d'euros, la qual cosa suposa un 3% d'increment.

I les actuacions més destacades són el pla d'actuació contra la sinistralitat laboral en el 2019.
Entenem que és molt important la continuació de la seua implementació, ja que en el període agost 2017 i juliol 2018 som la quarta comunitat autònoma amb menor índex d'incidència en sinistralitat laboral i estam per davall de la mitjana estatal un 5,7%.
A més de la implantació del pla de prevenció en l'administració de La Generalitat i l'estratègia valenciana de seguretat, salut i benestar laboral, en què continuem perquè és un projecte 2017-2020.

En la Direcció General d'Economia, Emprenedoria i Cooperativisme comptem amb una dotació de 12,8 milions d'euros, que gestionem des de tres programes: el programa elaboració i difusió estadística, dotat amb 2,2 milions d'euros, que representa un increment del 25,5%, que es correspon amb l'increment de l'estructura de llocs de treball destinats a la gestió estadística per a la creació d'una nova direcció general de l'Institut Valencià d'Estadística com a pas previ de la creació en la pròxima legislatura de l'Institut Valencià d'Estadística com a entitat autònoma de caràcter administratiu.
Volem treballar amb rigor.

El programa de planificació i previsió econòmica, que disposarà de 1.
600.
000 euros, està destinat a l'elaboració d'informes sobre la conjuntura econòmica valenciana, així com l'impuls i el seguiment de la planificació de la política econòmica.

Vull destacar la continuïtat de la convocatòria pública d'ajudes a projectes d'economia sostenible, amb un pressupost de 440.
000 euros, així com un nou conveni amb la Universitat de València que permetrà l'estimació dels principals variables que descriuen el creixement econòmic valencià, a fi de poder programar millor les polítiques estructurals, amb un pressupost de 33.
000 euros.

Continuem també amb el finançament a les càtedres de les universitats públiques valencianes, dotades cadascuna amb 30.
000 euros: empresa i humanisme, economia del bé comú, economia feminista, economia valenciana o economia blava.

I, per últim, el tercer programa de la direcció general d'economia és la promoció de emprenedors, cooperativisme i economia social, dotat amb 8,9 milions d'euros, és a dir, un 12,8% més que l'any anterior, on cal destacar la continuïtat i el suport al primer pla biennal de suport i foment del cooperativisme de la Comunitat Valenciana, amb una dotació d'un milió, és a dir, mig milió més que l'any anterior.

En promoció de l'emprenedoria, els fons pressupostats en el capítol IV i VII ascendeixen a un milió d'euros, incrementant-se un 16% respecte al 2018.
Este increment és derivat de la major dotació prevista per al programa Â«Campus de l'emprenedor innovadorÂ», amb 440.
000 euros, i per a ampliar els programes de suport a l'emprenedoria en l'àmbit rural i a l'emprenedoria juvenil.

Com a principals novetats en aquest programa, destaquem els 30.
000 euros per a la subvenció a l'Associació Valenciana d'Startups i els 9.
300 per a l'acció pilot Â«Aula emprénÂ».

També cal destacar en aquest programa la continuïtat d'ajudes per al foment d'accions de motivació i difusió de l'esperit emprenedor en l'àmbit rural, duplicant la seua dotació respecte a l'any anterior, a fi d'estendre les actuacions previstes a un nombre més gran d'àrees rurals, amb un muntant de 60.
000 euros.

Respecte a la Direcció General de Comerç i Consum, que compta amb una dotació de 42,7 milions d'euros i gestiona els recursos pressupostaris dels programes protecció als consumidors i qualitat de béns i serveis i ordenació i promoció comercial, els pressupostos dels quals en 20459 ascendeixen, respectivament, a 5,1 milions i 37,5, la qual cosa suposa, respectivament, un increment del 2% i una reducció del 8%.

La disminució del programa d'ordenació i promoció comercial és deguda a la disminució de 10,7 milions d'euros de la línia ampliació pla de modernització de Fira València, que passa de 13,7 milions a 3 milions, destinada a l'amortització dels préstecs sol·licitats en el seu moment per Fira València per al pla de modernització i que en virtut de la subrogació de La Generalitat en eixe deute, passen en 2019 a ser comptabilitzats en al gestió del deute públic, que correspon a la conselleria d'hisenda.

Sense tenir en compte aquest factor, el pressupost del programa d'ordenació i promoció comercial s'incrementa un 4,2% respecte al 2018.

I continuem reforçant actuacions d'especial rellevància, com Â«Emprén comerçÂ», amb una dotació de 620.
000 euros, Â«Avalem comerçÂ» amb 1.
670.
000 euros i amb una apujada de 420.
000 euros i Â«Avalem artesaniaÂ» amb un milió d'euros amb un increment de 100.
000 euros.

Així mateix, cal destacar les actuacions de suport al comerç electrònic i a la transformació digital del comerç minorista en l'àmbit del pla d'impuls a la digitalització del comerç 2018-2023.
En la nova ordre de les bases reguladores per a la concessió de subvencions en matèria de comerç, consum i artesania que està culminant la seua tramitació es contemplen mesures específiques per a l'impuls del comerç electrònic i la digitalització.

Aquest suport es reflectix en la xarxa AFIC, que passa de 700.
000 euros a 1.
200.
000; les accions de millora de la qualitat en el comerç, emprenedoria i continuïtat empresarial, amb 620.
000 euros, destinats en part al comerç electrònic, i en les àrees urbanes d'excel·lència comercial on s'inclouen ajudes per al desenvolupament i l'impuls del comerç electrònic, que augmenta en quasi un milió la seua dotació, és a dir, d'1,3 passa a 2,2 milions.

I en relació a les fires, continuem amb el suport a IFA i Fira València, com a eines fonamentals per tal de dinamitzar la nostra economia.

I enguany, m'he deixat per al final, el Servei Valencià d'Ocupació i Formació, actualment Labora, i l'he deixat per al final per a remarcar la importància que té per a aquest Consell l'ocupació.
I vull ressaltar, ressenyar, remarcar que el treball que està desenvolupant-se i ha vingut desenvolupant-se des del principi de legislatura no només és un canvi de marca estètic, és un canvi estructural que busca que l'aplicació de les polítiques actives d'ocupació siga més eficaç i eficient.

Hem de ser capaços d'augmentar l'impacte de les nostres actuacions i estar en permanent connexió amb la ciutadania i l'empresariat per a revertir més valor al mercat laboral.
Aquest canvi es notarà en les oficines, que aniran adaptant-se de forma gradual per tal de poder comptar amb un espai obert de col·laboració on es permeta la realització d'accions grupals i individuals, on es facilite els fluxos d'informació.
En definitiva, l'objectiu és avançar cap a un model més obert, actiu, arrelat al territori i promotor del seu desenvolupament.

Per al 2019, Labora compta amb un pressupost de 332,8 milions d'euros, el que representa una disminució del 2,6 respecte a l'exercici 2018, fonamentalment causada per la disminució del volum d'actuacions amb finançament europeu.
Hem esgotat la garantia juvenil i encara tenim tres anys per davant.
El que sí que esperem és que des del SEPE, des de l'estat, ens puguen donar més diners per a poder seguir gestionant-los.

Però això no vol dir que no anem a estar ahí treballant i lluitant contra la desocupació juvenil i les dificultats dels col·lectius vulnerables amb risc d'exclusió.
Programa foment de l'ocupació es dota amb 94,1 milions, és a dir, 2% més que l'any anterior, amb l'objectiu de consolidar; el programa d'emprenedoria innovadora, amb 2 milions; l'ocupació de persones amb desocupació i problemes d'inclusió social amb més de 23 milions d'euros; el pla de contractació de joves sense experiència i amb especials dificultats en l'empresa privada, amb quasi 6 milions d'euros; el programa d'ocupació pública i desenvolupament local amb quasi 29 milions d'euros, és a dir, un 49% més, on es pretén convocar el programa d'innovació social, a fi de contractar aturats de l'àmbit agrari afectats per la pèrdua d'activitat econòmica associada.

D'igual manera, es pretén posar en marxa l'actuació Â«Avalem experiència plusÂ», que consisteix en una mesura similar a la duta a terme amb joves en col·laboració amb les nostres entitats locals.
I la línia de millora de la qualitat de l'ocupació amb perspectiva de gènere, amb un augment del 149,6%, passant d'11,8 a 29,5 milions d'euros.

En matèria de formació i qualificació professional, el pressupost per al 2019, dotat amb 143,6 milions és pràcticament semblant al de 2018, mig milió d'euros més, on pretenem impulsar la contractació d'experts docents per als centres propis, amb més de 5 milions; actuacions del fons social europeu, destinats a accions formatives amb metodologia innovadora en centres propis i per a la formació en competències transversals i idiomes en l'àmbit tecnològic, amb 804.
000 euros.

Així mateix continuem apostant pels programes de formació per a persones aturades i ocupades amb 69,9 milions d'euros, és a dir, un 9,4 d'increment respecte al 2018; els programes mixtos d'ocupació i formació per mitjà de formació en alternança, amb 26,3 milions; els destinats a col·lectius vulnerables, les escoles d'ocupació amb 14,2 milions d'euros.

I així mateix destaca la dotació de mig milió d'euros per a subvencionar la realització d'accions formatives dirigides preferentment a aturats en matèria de recerca, desenvolupament i innovació, amb els següents instituts tecnològics: Aidimme, Aitex, Inescop, Aiju i Aimplas, amb un import cadascuna d'elles de 100.
000 euros.

Per una altra part, el programa plans i programes de suport a l'ocupació de sectors productius, el tindrem dotat amb 1,2 milions d'euros.

I, per últim, el programa d'inserció laboral, que compta amb un pressupost de 79,3 milions d'euros, on cal destacar que per a les persones aturades de llarga durada es duplica pràcticament la dotació de les subvencions per a orientació laboral, passant de 8,5 milions a 16.
600.
000 euros.

Continuem amb els itineraris d'inserció dirigits a persones amb especial dificultat d'inserció o en risc d'exclusió social amb un pressupost de 3 milions d'euros.
A més, mantenim la línia destinada a ajudes a l'orientació i intermediació laboral dirigida a entitats locals per import de 9,3 milions.
I també posarem en marxa un servei de punts mòbils d'atenció a persones aturades, que es desplaçarà als municipis i universitats del territori, amb una dotació 1,5 milions.

En definitiva, totes aquestes iniciatives i línies d'actuació pretenen recolzar i donar suport i consolidar la transformació del model productiu, amb objectius com una millora en la productivitat, una major intensitat exportadora, una major orientació cap a activitats de major contingut tecnològic, d'intangibles i de coneixement i, sobretot, que ens ajude a generar una major cohesió social i territorial.

I ara espere que el seu vot siga favorable perquè els pressupostos vagen endavant.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor conseller.

Ara anem a començar en el torn d'intervenció dels grups parlamentaris.
I en este cas, per part del Grup Parlamentari Ciudadanos, té la paraula la il·lustre diputada Rosa García per un temps màxim de huit minuts.

La senyora García González:

Gracias, señor president.

Bienvenido, señor Climent, conseller.

Â«El presupuesto de 2019 tiene un claro ganador: la política industrial.
Â» Así titulaba un medio de comunicación cuando describía el presupuesto de su conselleria.
Ahora bien, el título positivo continuaba y decía:  continuaba y decía: Â« Y dos perdedores: comercio y trabajo.
Â»

Señor Climent, hay cosas que no se pueden negar y, desde Ciudadanos, no vamos a negar que la conselleria de economía sostenible ha sido una de las agraciadas en este presupuesto, con un 13,7% más respecto al presupuesto anterior.
Aunque para ser fieles a la verdad, hay que decir que menor suerte corre si lo comparamos con su primer presupuesto, ya que entonces su conselleria se situaba la tercera por la cola, con un 32% de incremento.
Todo ello teniendo en cuenta que sanidad y educación se sitúan últimas porque es evidente que son, con diferencia, las que soportan el mayor gasto de La Generalitat.

En cualquier caso, creemos que esta conselleria -y se lo decimos todos los años- tendría que disponer de más recursos.
Sin embargo, también es verdad que de poco sirve que sobre el papel se disponga de más dinero si luego no se ejecuta en tiempo y forma.
Y es que cuando uno ve la ejecución a 30 de septiembre, se asusta.
Sé que no le gusta, pero hay que hablar del pasado, porque es lo que nos hace pisar el suelo y saber dónde estamos en este momento.
Por eso tenemos que hacer una relación de lo que importa a los valencianos, que no es más que ver si verdaderamente los números que hace usted cada año repercuten verdaderamente en una mejora.

Mire, nosotros no queremos heredar, en el 2019, unos presupuestos que sigan hipotecando a los valencianos y generen frustración por no cumplir con las expectativas generadas, pero me da que una vez más no habrá suerte, porque se trata de unos presupuestos irreales y ficticios que generan recortes y promesas incumplidas.

Permítame hablar de suerte, ya que el conseller de hacienda habla de milagro.
Â«Milagro: hecho no explicable por las leyes naturales y que se atribuye intervención sobrenatural de origen divino, suceso o cosa rara extraordinaria y maravillosa.
Â» Y, en otra acepción, Â«que denota la extrañeza que causa algoÂ».

Total, que hemos pasado de la magia al milagro, y todo gracias a Podemos, que deben estar encantados con lo que hayan obtenido en este pacto.

En fin, vayamos a la relación de incumplidos por el gobierno del botànic, centrándonos en la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo.
En política industrial, de 134 millones de presupuesto, solamente ha pagado el 5% de las obligaciones, o lo que es lo mismo, tiene 68 millones pendientes de pago.
Si miramos energía, aparentemente tiene una ejecución del 70%, pero cuando vamos a obligaciones pendientes de pago, se aprecia que solo han pagado poco más de un millón de euros, y el 84% está pendiente.
En las transferencias corrientes, directamente pagado: 0 euros.

Comercio exterior, tienen pendientes de pago más del 97% de las obligaciones.
Servicio Valenciano de Empleo, de 227 millones y medio de euros, han pagado únicamente 648.
000 euros; el 99,59% está pendiente de pago.

Vamos a ver promoción de emprendedores, cooperación y economía social.
Transferencias corrientes y de capital, pagado: 0 euros.

En cuanto a condiciones de trabajo y administración de las relaciones laborales, transferencias corrientes, pagado un 17% y, transferencias de capital, 0 euros.
Por tanto, conseller, vuelvo a insistir, celebramos que se incremente el presupuesto en su conselleria pero, de qué sirve si a la hora de la verdad no ejecutan los recursos de los que disponen.

Por eso me gustaría que en la medida de lo posible me conteste usted a una pregunta.
Viendo el nivel de ejecución de los presupuestos 2018 y el nivel de pagos a la fecha, ¿qué medidas tiene previstas llevar a cabo para cumplir con los compromisos que nos ha presentado hoy si el incremento de gasto se basa en unos ingresos más que ficticios y de muy dudosa materialización?
Y no lo decimos únicamente nosotros.
Tanto la opinión pública como los medios de comunicación se han explayado en ese sentido.

En cuanto a las cuestiones más concretas del presupuesto que viene hoy a presentarnos vemos positivo el incremento de energía, un 69,19%; de política industrial, un 38,25% o, de comercio exterior, un 33,07%.

Pero hay algunas cuestiones que llaman especialmente la atención.
En el programa de planificación y previsión económica desaparece, respecto al año pasado, una línea de 1,9 millones de apoyo a proyectos de inversión de empresas sociales que se destinaba al Ivace.
¿Cuál es el motivo?

Además, en el programa de energías se incrementa un 235% la compra de bienes y gastos de funcionamiento, sobre todo debido a la aplicación 227, de trabajos realizados por otras empresas.

En el programa de política industrial se incrementa un 124%.
¿A qué se debe?

Por otra parte, en el programa de comercio exterior, en la línea de apoyo a la promoción exterior de la Comunitat Valenciana, modifican el beneficiario cambiando Â«instituciones y empresasÂ» por Â«pymesÂ».
¿Puede comentar el porqué de ese cambio?
¿Ha habido algún problema durante este ejercicio con esa línea?

En el caso de la línea de ayudas al fomento del trabajo autónomo de la Comunitat Valenciana, parece que la conselleria no ha visto necesario incrementar el presupuesto ya que continúa con 2 millones de euros.
Parece que el hecho de que la mitad de los solicitantes se quedasen fuera por falta de presupuesto no ha sido lo suficientemente grave como para que la conselleria se plantee un aumento del nombrado presupuesto.
Vemos que los trabajadores autónomos en este caso no son una prioridad.

Quiero también hablar sobre ordenación y promoción comercial, que es el gran perdedor de este presupuesto con una disminución del 8,39%.
Hemos visto que desaparecen dos líneas que se introdujeron el año pasado en el presupuesto vía enmiendas del Grupo Parlamentario Ciudadanos.
Una es la de apoyo al comercio minorista y, otra, es la de profesionalización de la venta no sedentaria.
¿Ha considerado la conselleria que estas dos cuestiones no son lo suficientemente importantes como para incluirlas en el presupuesto?
Nos gustaría, si puede, aclararnos este punto.

Por otra parte, se hace un esfuerzo muy importante en el Ivace con un incremento del 24,68%.
Sin embargo, lamentamos que haya varias líneas que desaparezcan o bajen de la aportación del Ivace.
Este es el caso del apoyo al emprendimiento innovador, que baja a la mitad, condicionado porque se reducen los fondos europeos.
Pero teniendo en cuenta la importancia del emprendimiento innovador, pensamos que se tendría que haber hecho un esfuerzo por mantener al menos el presupuesto de 2018.

En el caso del apoyo a la internacionalización de las pymes, baja la aportación de la conselleria, y nos gustaría conocer cuál es el motivo.

Me queda prácticamente un minuto, pero voy a entrar en el área del empleo y lo voy a dejar aquí porque prefiero comentarle todo junto cuando tengamos después el tiempo, los cinco minutos de réplica, para no hacer una pausa a mitad y después continuar, y así que pueda ser más entendible por su parte.

Muchas gracias, conseller.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora García.

I, ara, per part del Grup Parlamentari Podemos-Podem, i per un temps màxim de huit minuts, té la paraula l'il·lustre diputat José Almería.

El senyor Almería Serrano:

Moltes gràcies, president.

Bon dia i benvingut una altra vegada a esta casa que és la seua, conseller.

De bestreta li agraïm la seua compareixença per a explicar-nos el pressupost del seu departament, així com la predisposició que sempre ha mostrat per contestar a qualsevol dubte que genere la seua gestió, actitud que estic segur que continuarà mantenint al llarg d'esta compareixença.

Senyories, compartim amb la majoria dels grups d'aquesta cambra que el canvi del nostre model productiu és un dels factors clau d'èxit per a l'assoliment d'un entorn econòmic sostenible i respectuós amb el medi ambient, que impulse un creiximent econòmic que puga generar uns adequats nivells d'ocupació tant en qualitat com en quantitat i que, per tant, a la fi pugam eliminar eixa vergonyosa xacra social que tenim amb un nivell intolerable de pobresa estructural i de precarietat laboral perquè pugam garantir el nostre estat del benestar per al futur.

Com vosté ja sap, conseller, el nostre grup parlamentari l'ha interpel·lat a vosté de forma reiterada i ha presentat diferents propostes de resolució al voltant del que entenem que són els pilars bàsics en el desenvolupament de polítiques públiques adreçades a la consecució del canvi del model productiu, la reindustrialització del nostre model productiu, l'assoliment d'un altre model energètic mitjançant un procés de transició energètica, la recuperació i optimització del nostre sistema valencià de la innovació, xarxa d'instituts tecnològics i AVI; el suport específic al cooperativisme i l'economia social, el foment de la creació de noves empreses i del seu creiximent en negoci i en dimensió, perquè això incidix fortament sobre la creació de riquesa i la creació d'ocupació de qualitat, la internacionalització de les nostres pimes i el desenvolupament cap a la consecució d'un model de comerç més equilibrat que incorpore les noves tecnologies digitals en les seues estratègies comercials i que es desenvolupe en tot el territori.

Totes aquestes línies d'actuació podran o no ser viables amb l'ajuda i l'impuls dels programes continguts en el seu pressupost tot i comptant que les partides seran executades en la seua totalitat i si després de l'avaluació pertinent es demostra que aquestes actuacions fan avançar els indicadors de seguiment en la direcció adequada.

Em permet recordar-li que tenim pendent que es presente algun informe sobre eixos indicadors del canvi de model productiu que hem demanat reiteradament per activa i per passiva i en molts fòrums.

La importància del seu departament ha crescut des d'aquell 1,96% en 2016 fins al 2,01% que té en este exercici, encara que el major creiximent en valor absolut l'ha experimentat en el projecte de pressupostos actual en el qual la seua dotació s'incrementa un 13,7%.

Així podrien donar-se diverses reflexions.
No confiaven al principi amb vosté, conseller?
El Consell no s'acabava de creure que per a canviar el model productiu havia de fer apostes pressupostàries en el seu departament?
Els seus nivell d'execució han descoratjat les persones que havien de repartir el pastís pressupostari?
És clar que s'ha fet molta demagògia amb el tema de l'execució pressupostària.
L'han atacat a vosté i vosté s'ha defensat com ha pogut, encara que ni uns ni altres han donat mai totes les xifres i amb rigor.

Conseller, des del nostre punt de vista executar un pressupost no és solament comprometre despeses ni, fins i tot, reconéixer les obligacions netes.
Cal pagar, conseller, perquè els diners roden, augmente la confiança i l'economia funcione.

Així, l'estat d'execució del seu departament a 30 de setembre de 2018 és un clar exemple.
Ha compromés el 93% del pressupost; ha reconegut obligacions per un 62%, però només ha pagat un 9,96%.
Entenem que açò deuria canviar.

I la pregunta que ens sorgix és, què passarà per al proper exercici en eixe suculent pressupost que li han atorgat?
Va a prendre alguna mesura per a agilitzar la gestió del seu departament?

El projecte de pressupost de la Generalitat valenciana per a 2019 creix un 10,7%, un poc més que l'any passat.
Però davant del que l'any passat véiem que ara com un llum pressupostari, aquest any vegem també que hi ha un llum electoral, un llum electoral que creix en el seu departament de forma important amb més de cinquanta milions d'euros, 53,7 concretament en valor absolut, molt per damunt dels creiximents que havia tingut vosté i que vosté haurà de responsabilitzar-se de la correcta execució d'este quantiós pressupost en un any que realment per temps i per configuració en any electoral dóna molts més problemes que un exercici normal per a l'execució.

Hauré d'anar resumint.
Anem a vore.
.
.
Fa un esforç important, com no podia ser d'altra forma, en política industrial.
No tenim res a dir sobre les dotacions.
Mos pareix molt bé que es dote en 35 milions la implantació del PEIV, un pla estratègic que ha costat tota una legislatura definir i que ara, bé, hi haurà oportunitat de vore si és capaç d'implementar-lo.

Li hem de fer una pregunta sobre les dotacions a Ford d'Espanya.
Donada la conjuntura i els canvis de tipus tecnològic i tant pel comportament del consumidor respecte al que és la mobilitat, eixes dotacions que s'incrementen, si cap, en este exercici, fan pensar que això encaixa en el pla estratègic de la indústria valenciana i que vostés tenen algun tipus d'acord o han reflexionat a mitjà i llarg termini pel que fa al que és el canvi o la reconversió d'una empresa multinacional que no deixa de mirar sempre el ROI.
Entenem que alguna cosa tindran pensada, alguna cosa hauran fet, i m'agradaria que ens contestara expressament a eixe tema.

Pel que fa a l'Institut Valencià de Competitivitat hi ha un increment.
Ens crida poderosament eixe increment de més del 24%.
Però, clar, hi han hagut estructures paral·leles que també tenien competències que s'han desplaçat després a l'Ivace.
Continuen mantenint-se eixes estructures.
És necessari això?
És coherent també incrementar el pressupost a una entitat que ha mostrat seriosos problemes per executar anterior dotacions no tan unflades?
També esperem que ens conteste a açò.

Res a dir pel que fa a les dotacions de la xarxa d'instituts tecnològics.
A la fi se n'han adonat, és un tema clau.
Ens pareixen molt bé les dotacions.
I també, en el capítol d'eficiència energètica.
Ja era hora que apareguera eixa càtedra de transició energètica, aportar coneiximent a un dels factors clau de la reconversió del model energètic.
I també celebrem eixa primera dotació per a pobresa energètica.

Per al programa de cooperativisme i economia social, només volem dir-li que eixes dotacions siguen coordinades amb el sector per al desenvolupament del programa de (inintel·ligible) .
.
.
i cooperatives.

També ens alegra eixa duplicació del programa de recolzament a les pimes, a la internacionalització, que ja anàvem nosaltres reclamant des de feia molt de temps i amb fons propis.
Benvingut, conseller, a l'economia real.

I punxa vosté en este pressupost en comerç.
Realment punxa no solament perquè baixa la dotació sinó perquè tenim ahí temes per resoldre que continuen amb dotacions importants.
No resol el Patsecova.
Tenim problemes en temes de formació especialitzada.
Res a dir en l'estudi estratègic de l'omnicanalitat i el comerç rural, qüestions importantíssimes per a hui en dia.
I regulacions que fan falta per al tema outlet.

I ja per a finalitzar -gràcies, president, per la seua deferència- Â«Ora et laboraÂ», nova marca sense nova planificació estratègica.
És al revés, conseller, primer va l'estratègia i deprés és la marca.

Les dotacions ahí res importen perquè qualsevol camí i qualsevol marca és bona per al que no sap on va.
Esperem també avaluació concreta d'eixos objectius.

Les dotacions pressupostàries ens han de portar.
.
.

El senyor president:

Senyor Almería.

El senyor Almería Serrano:

.
.
.
-gràcies, president, un momentet- ens han de portar a la consecució dels objectius.
Insistim, cal avaluar i dir que les dotacions pressupostàries impacten en els indicadors que ens han portar on volem anar.
I això és determinant.

Moltes gràcies, president.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Almería.

I ara, per part del Grup Parlamentari Popular i per un temps màxim de huit minuts, té la paraula l'il·lustre diputat senyor Vicente Casanova.

El senyor Casanova Claramonte:

Moltes gràcies, senyor president.

Moltes gràcies també, senyor conseller.

Hem escoltat expectants les seues explicacions sobre el que vosté proposa com a pressupost de la secció 11 per al proper any.

I, com esperàvem, hem assistit a un discurs carregat de falses expectatives, quasi de triomfalisme, com ha vingut fent vosté any darrere any des de l'exercici 2016.

I com que les xifres no són creïbles, li faré algunes consideracions amb dades per tal de posar realisme al seus números.

En primer lloc, respecte del total del pressupost de la seua secció, que efectivament puja un 13,57%, segons la meua fulla Excel.
Puja això, però estes xifres entenem que són irreals.

I són irreals perquè els pressupostos d'ingressos de La Generalitat estan unflats de forma fictícia amb més de 2.
600 milions d'euros.

Eixos ingressos ficticis, que no vindran, obligaran a fer retallades en totes les conselleries i que, aplicant proporcionalment eixe quasi 12% en la seua secció, vosté haurà de retallar 52 milions d'euros, és a dir, pràcticament la totalitat del que ha pujat el seu pressupost.

Aixina que, encara que el seu pressupost creix 53 milions, 52 són ficticis.
Caldria que ens diguera quines partides retallarà quan els toque ajustar el pressupost i eliminar els ingressos ficticis del conseller d'hisenda.

Però no sols això, senyor conseller.
Vosté ostenta, i ja ho han dit altres companys, el dubtós honor de dirigir la conselleria que té menys graus d'execució pressupostària en esta legislatura.

No sé per què ha pujat només el 13% el pressupost.
Com ja li vaig dir l'any passat, podria haver-lo pujat un 100% o un 200%, perquè total li dóna el mateix si després el deixa sense executar.

Perquè, mire, vaig a resumir-li les dades d'execució pressupostària de la seua secció, que inclou alguns dels programes, com tots sabem, més importants per a la creació de l'ocupació i de l'impuls de la nostra economia.

Vosté, any darrere any, ha vingut anunciant plans i plans, però les xifres posen lletra a la música desafinada que ha resultat ser la seua gestió al front de la conselleria.

He resumit.
.
.
, he fet els números diferents als que ha plantejat la senyora García.
Jo he resumit els informes d'execució per tal de.
.
.
, que a vore si aixina a altres companys els pareixen bé els números, que arrepleguen des de l'any 2016 a l'any 2018.
Per tant, pagaments.
Per tant, ja no cal parlar de comprometidos i.
.
.
, sinó pagos, el que ha aplegat, perquè.
.
.
en el transcórrer dels anys els compromisos.
.
.
, els compromesos se deuen convertir en pagaments.

Quan estem parlant en anys vista, no cal dir allò: és que les ajudes se convoquen enguany i se pagarà l'any que ve.
Estic parlant des de l'any 2016.
I les dades.
.
.
, i ho he fet sobre els capítols IV i VII, que són les transferències que realment apleguen als sectors productius i que representen més del 90% dels seus pressupostos.
Eixos números, com ara vorà, són.
.
.
, per dir-ho d'una manera suau, són lamentables.

A nivell global de la conselleria, sumant les xifres dels capítols IV i VII de 2016 a 2018 dels 1.
139 milions que han sumat dels pressupostos definitius dels tres anys -GVA Oberta és la font que utilitze-, sols ha pagat 346 milions, és a dir, el 30%.

Ahí s'ha de pagar el 70% del seu pressupost en eixos tres anys.
Li han sobrat 793 milions dels 1.
139 dels quals ha disposat per a fer arribar les ajudes i subvencions als sectors productius, a l'ocupació, a la indústria, als autònoms, als emprenedors, al cooperativisme.
.
.

Comprendrà, doncs, que les xifres que hui ens presenta no resulten creïbles.
Per més que incremente les partides, eixos 793 milions d'ajudes que vosté ha disposat en estos tres anys no s'han pagat i, per tant, no han aplegat als sectors productius.
¿Per què hauríem de creure que ara sí que aplegaran?

Però encara resulta més lamentable si veiem el que ha passat en alguns dels programes, com el del Servef, que és el que vaig a.
.
.
Si vol després tinc totes les dades fetes, perquè m'he entretingut.
.
.
, este estiu no tenia altra faena i m'he entretingut.
Mire, vaig a llegir-li.
.
.
, sí, sí, no vaig a.
.
.
, com dic, vaig a resumir-li les dades de l'ocupació, perquè vostés trauen pit de la baixada de l'atur, mentres que, com ara vorà, la seua gestió ha resultat molt deficient.

Sí, senyor conseller, l'atur afortunadament ha baixat i està baixant, però jo diria que ha baixat malgrat vostés.

Perquè si mirem el conjunt dels tres anys en el Servef, dels 554 milions pressupostats en total en el programa del Servef, de transferències de la conselleria al Servef, és a dir.
.
.
, perdó, n'ha pagat 94.
Dels 554 n'ha pagat 94, un 17%.
És a dir, que no han transferit al Servef 459 milions d'euros, un 83% dels 554 milions, que haurien d'haver anat al foment de l'ocupació dels valencians.
Espectacular.
Espectacular, senyor conseller.
Espectacular i trist, molt trist.

Com dia, podria resumir les dades d'altres programes, els tinc tots, però no em dóna temps.
En qualsevol cas, les xifres globals resumixen la seua gestió i parlen per elles mateixes, perquè, amb eixes xifres, el seu discurs, els seu quasi triomfalisme queda perfectament retractat.
Caldria quasi, quasi que acabara i li diguera: no hay más preguntas, señoría.

Però, no obstant això, sí que voldria fer-li'n algunes, sobretot que mos done alguns aclariments, que alguns companys ja han fet, perquè puguem entendre millor el seu pressupost.
I són els següents: ¿per què augmenten en un 9,5% els gastos de personal, capítol I?
¿Ens pot explicar per què augmenten els gastos corrents en un 38,4%?

Quan és evident que està pujant la sinistralitat laboral pareix poc.
.
.
pareix poc l'esforç que preveu en esta matèria.
¿Quins objectius i pla d'acció plantegen per a reduir l'accidentalitat?

¿Per què baixen les transferències al Servef en 8.
150.
000 euros, un 5,8%?

En consum, ¿per què reduïxen les ajudes a les OMIC i a les federacions i associacions de consumidors?

¿Per què ha desaparegut la línia de transferència a l'Ivace per a recolzar projectes d'inversió en economia social que l'any passat estava dotada en 2.
400.
000 euros i que en conseqüència també ha desaparegut de l'Ivace, que és la línia S0349 de l'any passat?

¿En què s'han basat per a valorar la segon fase de la implantació del pla estratègic de la indústria valenciana i quins criteris tenen prevists per a adjudicar les ajudes als sectors?

¿Per què han duplicat les ajudes previstes en els convenis amb les federacions de comerç i quins seran els beneficiaris?

¿Les ajudes per a la industrialització de les comarques són per a la millora de polígons?
Si és aixina, les xifres previstes són superiors a les subvencions aconseguides per a l'any 2019 en la resolució d'enguany.
¿Pensen tornar a convocar ajudes o són les que ja s'han adjudicat en el 2019?

En eixe sentit, ¿la partida de l'Ivace d'ajudes a la finalització -que vosté ha citat- de polígons industrials és per a oferir ajudes als que es van quedar fora?
¿Podran optar a ajudes municipis de les comarques que van tindre les ajudes en el 2017, com els Ports, el Maestrat, la Safor, la Vega Baixa?

¿Per què reduïxen sensiblement la línia de l'Ivace S0371, de recolzament a l'empreniment innovador?
I, ¿per què han desaparegut les ajudes nominatives als CEEI de la Comunitat Valenciana?

¿Sap vosté el fort malestar que tenen estos centres.
.
.
-ja m'he quedat sense veu- que han passat de tindre dos milions d'euros nominatius a desaparéixer dels pressupostos dels anys 2018 i 2019?

Acabe perquè.
.
.
-pose'm un poquet d'aigua-.
Sí, simplement voldria fer un comentari.
.
.
(Tus) Perdó, senyor president, necessite un Kit Kat.
Que dic que sí que voldria fer un comentari, perquè resulta sorprenent que vosté en el conjunt del pressupost, en tots els programes té un total de 95 línies -m'he entretingut en contar-les-; d'elles 54 -el 57% de les seues línies pressupostàries- són de concessió directa, allò que tant criticaven.
La pregunta que u se fa és: ¿cal regar l'hortet l'any electoral?

Ja sé que són preguntes, però m'agradaria que me les poguera aclarir i, sobretot, que ens concrete quines són les retallades que aplicarà al pressupost per la no materialització dels ingressos ficticis del senyor Soler i que per a la seua conselleria poden suposar una xifra respectable de 52 milions d'euros, un 12% del seu pressupost, pràcticament el que vosté puja.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Casanova.

I, ara, per part del Grup Parlamentari Compromís, per un temps màxim de huit minuts, la il·lustre diputada senyora Teresa García té la paraula.

La senyora García Muñoz:

Moltes gràcies, senyor president.

Ens trobem davant dels últims pressupostos de la legislatura i està bé que parlem dels pressupostos com a la previsió econòmica per a l'any vinent, però vist que són els últims també ens agradaria parlar dels resultats en les polítiques que han produït estos resultats.

Durant estos tres anys hem consolidat un nou model econòmic que la setmana passada es traduïa en la signatura de l'acord dels pressupostos del 2019 entre el govern i Podem, reforçant les polítiques del botànic i apostant per la cohesió social i el reforç de l'economia productiva.

En tres anys i mig hem deixat enrere un model de despilfarro, corrupció i especulació, i ara estem parlant i ens trobem parlant de previsions econòmiques per a l'economia de les persones, per a una economia més inclusiva i que no se deixa a ningú darrere; d'una economia real amb uns sectors productius i un teixit empresarial competitiu que genera riquesa i ocupació, i també d'una economia més sostenible.

En 2016, els pressupostos referits als sectors productius augmentaren en un 6,2%; en 2017, en un 9%; en 2018, en un 6,6%, i enguany, en un 13,7% més.
Per tant, hem passat de 317 milions a 444, un 40% més que se traduïx en accions polítiques que reforcen projectes reals tant en pressupost com en execució.
Perquè una cosa és l'execució i altra cosa és quan s'arriba a pagar, i entre el que.
.
.
, on acaba les competències de la conselleria d'economia i comencen les d'hisenda és quan comencem a vore el drama que està patint aquesta regió, aquesta comunitat autònoma en un sistema d'infrafinançament com el que tenim, que fa que hisenda no puga respondre a les seues obligacions en el temps i la forma que requeririen.

Volem començar parlant en primer lloc de l'atenció a les persones que estan buscant un lloc de treball, perquè entenem que ací els resultats són positius i són efectivament per a tindre'ls en compte.

En 2019, Labora consolida les polítiques d'ocupació com a un eix central d'aquest Consell.
I hem de tornar la visió a tres anys enrere.
Quan el Partit Popular va perdre les eleccions en 2015, la taxa d'atur dels valencians menors de vint-i-cinc anys era del 56,6%, un de cada dos joves.
En 2015, també, els nivells salarials dels valencians eren un 12% per sota de la mitjana espanyola i només un 8% dels contractes que es produïen eren indefinits.
I, a pesar d'aquesta realitat, en 2015 també ens vam trobar amb la no execució pressupostària del Servof i amb la paralització del pla de Garantia Juvenil.
 

Amb el nou Consell, les coses han canviat radicalment.
En el marc dels plans Avalem Joves i Avalem Joves Plus, després de tres anys tenim resultats molt positius: des de la implementació del pla, en maig de 2016, fins a setembre de 2018 s'han implementat prop de 573.
000 accions d'inserció a menors de trenta anys i més de 35.
000 beneficiaris joves d'ocupació i formació.

Açò es traduïx també que en eixe mateix període el nombre de persones inscrites en la Garantia Juvenil ha crescut fins a 102.
374 persones, i els resultats efectivament són visibles: la desocupació EPA entre la joventut ha descendit un 30%, l'ocupació entre els joves ha crescut un 12,6% des de la implementació d'aquestos plans i, anàlogament, l'atur registrat entre les persones menors de trenta anys ha caigut quasi 17 punts des de l'inici del pla, resultats directes sobre les persones.

També són positives les dades de l'Avalem Experiència, més d'1.
065.
000 accions d'inserció i més de 65.
500 beneficiaris en accions d'ocupació i formació des de juny de 2017.
També, traduïdes a dades EPA, la desocupació en les persones entre 30 i 64 anys ha descendit un 14,1% i l'ocupació ha crescut un 4,6% des de la implementació del pla Avalem Experiència, a primers de juny de 2017.

Per tant, des que se proposa una previsió econòmica d'execució fins que se tenen els resultats, estem veient que efectivament les polítiques d'aquest Consell funcionen.

Encara queda molt per fer i en particular amb els col·lectius més vulnerables, però els resultats de les polítiques d'ocupació són molt positives.
I avui hem de tornar a remarcar-les.

La major reducció de l'atur en Espanya s'ha produït en el País Valencià, amb 2.
900 persones.
Som en este moment líders en la creació d'ocupació, amb 40.
000 noves afiliacions, tres voltes per damunt de la mitjana de l'estat espanyol.

I és més, el mes d'octubre d'enguany ha marcat unes xifres a nivell d'atur de l'any 2009.
Per tant, són xifres molt positives dintre de la nostra economia.

En segon lloc, també, dintre dels blocs d'acció d'aquesta conselleria, el reforç als sectors productius ha tingut els seus resultats.
Un pressupost que ha augmentat en 51 milions, fins als 184 milions d'euros el reforç al pla estratègic de la indústria valenciana.

Un 38,3% més que l'any passat, ja havia augmentat un 13,6% més, que s'està traduint en l'ampliació dels sectors industrials a atendre, amb els d'envasos i embalatges, les arts gràfiques, els productes infantils i la servindústria, units als que ja entraren les ajudes en el 2018.

I efectivament una atenció a les pimes industrials valencianes que han sol·licitat més de 30 milions i que enguany podran vore ateses les seues peticions.

Igualment ocorre amb les ajudes dels polígons industrials, que se reserva una partida de 36,9 milions d'euros, un 54,2% més que en 2018.
I per tant, això també té resultats quant als números de la indústria valenciana.

Per què?
Perquè el PIB del País Valencià a nivell industrial ha passat del 17% en l'any 2015 a un 20% en aquesta legislatura.
Per tant, seguim treballant per a produir resultats positius en els sectors productius valencians.

La tercera gran aposta dintre d'aquesta conselleria és l'atenció al sistema d'innovació valencià, que efectivament des de l'any 2013 en què el pes de la despesa pública en I+D+I dintre del PIB era de l'1,2%, s'ha augmentat el pressupost de l'Ivace per tal de recollir en estos pressupostos del 2019 els 21 milions d'euros per al foment de l'I+D+I empresarial i els 11 milions d'euros per a la partida per als centres tecnològics que consoliden un pressupost de 47,85 milions d'euros, augmentant els 36 milions que dedicàvem en 2018.

Per tant, estem reforçant el sistema de la innovació valenciana, per tal d'entendre que la inversió en I+D+I té conseqüències directes en l'ús eficient dels recursos, en la competitivitat de les empreses i en la creació d'ocupació de qualitat, coses que a la resta d'Europa ja estan fent-se des de fa temps, però que fins ara, fins que no ha arribat el Botànic, no hem pogut fer en el País Valencià.

I per acabar, sí que voldria destacar també l'augment que s'ha produït en les partides que tenen a vore amb l'energia.
És la part del pressupost, dintre de la seua conselleria, que més augmenta, amb un 69,2% més, amb quasi 20 milions d'euros, que va a permetre als ajuntaments, per exemple, comptar amb una línia de 2,85 milions per a l'estalvi i l'eficiència energètica en l'enllumenat públic.

Amb una aposta també per la mobilitat sostenible i el vehicle elèctric en 858.
000 euros, amb dos milions d'euros per al foment de la mobilitat sostenible.

Però volem destacar que aquest esforç pressupostari que s'està fent en este exercici no pot fer més que augmentar, perquè la transició energètica és el gran repte de futur, no només del sector productiu valencià, sinó del sector productiu a nivell europeu.
Per tant, estos 20 milions d'euros em semblen.
.
.

(Ocupa la presidència la vicepresidenta senyora María Sabina Escrig Monzó)

La senyora vicepresidenta:

Senyora diputada, vaja acabant.

La senyora García Muñoz:

Acabe, acabe.
Em semblen una xifra tímida per a tot el que cal per a poder afrontar aquestos reptes.

Moltes gràcies.

La senyora vicepresidenta:

Moltes gràcies, senyora diputada.

I ara, per part del Grup Parlamentari Socialista, senyora Hernández, té vosté huit minuts.

La senyora Hernández Sánchez:

Muchas gracias, señora presidenta.

Muchas gracias, señor conseller, por venir a exponernos cuáles son las previsiones presupuestarias para 2019 de su conselleria.

Creo que voy a entrar directamente a comentar el presupuesto y algunas de las cuestiones que me surgen o que nos han surgido al ver cuáles son las partidas que se han incluido para el próximo año.

Por nuestra parte, desde el Grupo Socialista, nos felicitamos del cambio en la financiación de los institutos tecnológicos.
Yo creo que era evidente que son una parte fundamental del sistema valenciano de innovación, para hacer llegar la innovación a las pymes.

Y que se aumenta esa partida de fondos propios de 17 millones, que teníamos el año pasado, a 27 millones este año, mientras que la partida que se financia con fondos propios y fondos Feder pasa de 21 a 20,75 millones, con lo cual creo que este incremento es bastante reseñable.

Era un incremento que estábamos pidiendo durante toda la legislatura, sobre todo por el difícil encaje que tenía la financiación con fondos Feder de los institutos tecnológicos, debido al cambio en la aplicación de los fondos europeos.
Creo que esta apuesta por el sistema valenciano de innovación es reseñable y se debería destacar.

Además, también nos felicitamos por que se comience a trabajar con un departamento de estadística, porque creemos que es fundamental que haya datos para determinar las estrategias y los planes a seguir.

Creemos que si no hay datos para establecer las estrategias, muchas veces se está trabajando basado en intuiciones o en lo que vienen a decir unos grupos u otros.
Y creo que de esta manera se podrá hacer de manera más profesionalizada la toma de decisiones dentro de cualquier estamento público.

Sí que quisiéramos que estos datos sirvieran también para evaluar las políticas que se impulsan y que se establecieran una serie de indicadores que determinaran si se está en la línea correcta o no, porque esto hasta ahora no se está haciendo no solo en su conselleria sino en general, y creo que se podría aprovechar este departamento de estadística para continuar por esta línea.

Me surgen algunas dudas, por ejemplo, respecto a las ayudas de los polígonos, y creo que alguien se lo ha preguntado antes también.
Tal y como se explicó el año pasado, las ayudas de los polígonos eran bianuales.

Supimos cuál era el reparto establecido, de acuerdo a las subvenciones que había pedido cada ayuntamiento, pero no coinciden las ayudas en los dos años, entre 2018 y 2019.

Quisiera saber a qué se debe este reparto y si creen que se van a poder justificar todas las ayudas que se han solicitado, ya que salieron en julio, y al ser ayudas públicas cedidas a ayuntamientos, se tienen que licitar.
Si creen que va ser suficiente el plazo de justificación para que se pueda ejecutar este presupuesto y pagarlo.

Respecto al departamento de energía, a mí me han surgido algunas dudas al ver el presupuesto.
En primer lugar, es cierto que sube un 69% el gasto general, pero sube 1.
300.
000 euros el gasto de personal, un 61,30%.
Sin embargo, en las cifras del desglose de personal no parece que haya una variación.

Quisiera saber a qué se debe ese aumento de 1.
300.
000 euros en gasto de personal, en capítulo I, dentro de Â«energíaÂ».
Y también a qué se deben los gastos de funcionamiento, que aumentan un 235% y que estas dos partidas son un 25% del aumento del gasto total de Â«energíaÂ» para este año.

Asimismo, respecto a las ayudas para el comercio, también damos la enhorabuena a que se incluya el comercio electrónico y que por fin se esté se esté dando un impulso desde la conselleria a la digitalización.

Ya que nosotros siempre hemos defendido que a partir de ahora tiene que convivir tanto el comercio físico como el comercio digital, si no va a ser imposible que el pequeño comercio aguante en el contexto en el que estamos de competencia.

Quisiera saber -ha hablado del plan de digitalización del comercio electrónico- a cuánto ascenderán estas ayudas y los planes de fomento, ya que se nombran en muchos de los objetivos y de las fichas que tenemos con los diferentes gastos de la Dirección General de Comercio, pero no se especifica cuál va a ser el montante que se va a destinar específicamente a comercio electrónico o que está previsto que se destine.

Asimismo, también creemos que es reseñable que se aumente, que se duplique el presupuesto destinado al plan estratégico de la industria valenciana, pero vemos que se aumentan sectores que el año pasado no estaban incluidos.

Quisiéramos saber cuáles son los criterios con los que se concederán las ayudas y por qué se han elegido esos sectores o por qué se han ampliado a esos sectores que están incluidos dentro del plan estratégico de la industria valenciana.

Por otro lado, creemos que es positivo que se mantenga la ayuda de dos millones de euros para trabajadores autónomos, porque es una manera de fomentar el emprendedurismo y la consolidación empresarial, ya que daba ayudas a las cuotas de autónomos de tercer y cuarto año.
Pero vemos que se mantienen dos millones de euros, cuando el año pasado se agotó la cifra y se quedaron muchos autónomos fuera, porque no hubo presupuesto suficiente.

Además, el año pasado hubo una línea de ayuda para entidades empresariales multisectoriales y de carácter comarcal, cuyo presupuesto solo se pudo agotar en una quinta parte, porque no hay muchas entidades multisectoriales y comarcales.

El año pasado había 500.
000 euros de ayuda.
Este año se ha aumentado las entidades de gestión de los polígonos, pero se ha disminuido 450.
000 euros.

Quisiera saber qué baremo han tenido en cuenta para incluir también a las entidades de gestión de los polígonos, y por otra p parte cuándo está previsto que se desarrolle reglamentariamente la ley, para que se puedan organizar las entidades de gestión de polígonos, tal como está cubierto en este apartado.

Por último… Bueno, no, me queda un minuto, vale.
También respecto al programa Avalem, durante el último año flexibilizaron las condiciones de Avalem destinados a empresas, porque son los que han tenido poco éxito en las convocatorias.
Casi todo el presupuesto ha ido a Avalem Plus, al destinado a ayuntamientos.

Quisiera saber, como más o menos se mantienen las partidas de Labora, del antiguo Servef, si se van a continuar con esta flexibilización de las condiciones de Avalem para conseguir que las empresas realmente puedan disfrutar de estas ayudas destinadas a la contratación de jóvenes y mayores, tal y como están destinados en los diferentes Avalem.

Y por último, respecto al Ivace, es cierto que se vuelve a aumentar un año más el presupuesto que va a gestionar Ivace, pero solo hay un aumento del 3,05% del personal.
La señora Company, cuando compareció aquí, en la comisión de industria, reconoció que había cuellos de botella en la gestión del Ivace por falta de medios.

Creo que también se lo ha preguntado algún compañero anteriormente, ya que siguen aumentando el presupuesto año tras año, pero no aumentan los medios humanos, si han pensado alguna manera para intentar agilizar la tramitación de todos los programas y ayudas que lleva el Ivace.

Por mi parte, nada más.
Muchas gracias.

(Ocupa la presidència el president senyor Jorge Bellver Casaña)

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Hernández.

Senyor conseller, per a contestar.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Quant de temps tinc?
Mitja hora, no?
Perquè per a contestar-ho tot.
.
.

El senyor president:

Quinze minuts (rialles).

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Va ser molt complicat.

Bé, anem.
.
.
(Inoïble per raons tècniques) Perdó, que he sentit ací, doncs no les haguera sentit.
Jo el primer que vull dir és que he vist intervencions molt metonímiques.
És a dir, agarrar el text com a pretext.
És a dir, no he vist una transversalitat, no he vist un conjunt del pressupost a l'hora de poder parlar.

I després, moltes contradiccions.
De manera genèrica, pressupostos d'ingressos ficticis, i després parlen que no executem els pressupostos.
I això ho he vist també en molts mitjans de comunicació.

Per tant, anem a vore, ens haurem de centrar una miqueta que quan interessa parlar de ficticis, parlem de ficticis, i quan en un moment determinat no s'executa una cosa del pressupost, parlem d'això, no?
Doncs no, confluïm, siguem una miqueta més seriosos i rigorosos en això.

Execució, que m'han parlat Ciutadans i el Partit Popular.
(Veus) Anem a vore, n'hi ha una qüestió i és que s'ha de xafar un poquet realitat i s'ha de no parlar tant de virtualitat.
Pregunten als instituts tecnològics com estaven en el 2015 i com estan ara.
O pregunten a molts dels seus ajuntaments si estan cobrant o no estan cobrant, per allò dels pagaments.
Pregunten.

Perquè vostés sempre els agrada parlar de l'any en curs, encara que vosté ha fet una suma dels tres anys.
Doncs, mire -acabant- de la secció 11 la conselleria deu 4.
727.
633,46 euros a 31 de desembre de 2017, l'Ivace deu 10.
799.
000 a 31 de desembre de 2017 i el Servef 569.
256,01 a 31 de desembre de 2017.
Val?
Vull dir, simplement dades.

Una altra cosa és el 2018, però el 2018 hem de vore l'execució i ho ha dit molt bé la representant de Compromís.
És a dir, allò que ha de fer la conselleria que és compromisos i execució bàsicament, 95% de compromisos a 30 d'octubre excel·lent, 70% d'OK, d'obligacions, excel·lent.

Sí que és de veres que anem als pagaments, que vostés sempre cauen per la dreta i van als pagaments quan els interessa.
Si els interessara, doncs, vore el treball que s'està fent, doncs parlaríem d'una altra manera.
Però sobretot vaig ahí.

Pregunten als instituts tecnològics si estan cobrant en temps i forma o fins i tot abans de.
Pregunten a molts dels seus ajuntaments.
A Ibi, per exemple, a vore si va pagar en temps i forma l'Ivace els tres milions dels polígons industrials, o a Castalla -Ciudadanos- el 1.
600.
000 euros que va pagar en temps i forma quan van desenvolupar les polítiques de millora de polígons industrials.

Parlen de l'atur.
Hui primera comunitat autònoma en baixar-lo.
Ho han dit, 2.
928 persones.
Baixa en tots els sectors, en tots els sectors menys en serveis i en tots els col·lectius d'edat i gènere.
Per tant, crec que s'ha de posar en valor.

Després em van preguntes.
El senyor Casanova, personal, energia, necessitem en energia, economia, que ho he explicat en la meua intervenció.
Però com que això d'escoltar sembla ser que costa, doncs.
.
.
I he dit per a què.
He dit per al futur institut d'estadística, en economia i he dit perquè per a energia fa falta, doncs, per a la revisió del pla eòlic, per a tot el tema d'energies renovables, etcètera, etcètera.
I també conteste, en principi puja molt l'energia, 25 persones el que pretenem.
Els que puguen incorporar-se.

En el tema de corrents.
En el tema de corrents també puja i bàsicament en l'àmbit de política industrial perquè ahí hem de traure el plec de condicions, hem de contractar el tema per a la revisió energètica i això no val pocs diners.
Per posar un exemple.

En el tema de transferències del Servef.
Ho he explicat també en la meua intervenció.
Eixos huit milions menys és perquè hem esgotat tot el que ens correspon com a comunitat autònoma en el POEJ, és a dir, si mirem hem fet bé la gestió abans de.
El que passa que posar en valor alguna cosa costa a alguns i a algunes.
Però eixa és la realitat.

I he dit que si els Sepe ens concedix més diners, eixe 8% que hem d'aportar l'aportarem i seguirem pagant abans de.
Pregunten a tots els ajuntaments si els 101 milions d'euros de l'Avalem Joves Plus els han cobrat i està executant-se.
O els 50 milions de l'any anterior els han cobrat abans d'executar-se.
Per què no ho pregunten això?
Perquè no interessa, no interessa.

No reduïm comerç.
No reduïm comerç, puja un 4,2.
El que passa que vostés han de vore i ho he explicat també que n'hi ha 10 milions, que respecte als decrets lleis que aprovem d'assumpció del deute, en estos moments que s'ha fet una part de la faena han passat al deute i passem a hisenda.

I què passa?
Eixos 10 milions també els podem gaudir dintre del pressupost.
Aleshores puja comerç en el seu conjunt.
Aleshores, cal analitzar el pressupost, perquè de vegades un es soprén.
L'1,9 milions d'economia social passen a l'IVF.
Són préstecs i passen a l'IVF i això també ho hem de deixar clar.

Les ajudes a comerç, a la digitalització que també plantegen, tenim més de 2,5 milions de manera transversal dintre del pressupost en comerç.
Apareixeran en les ordres, apareixeran també en les ajudes que donem a les associacions, perquè serà conditio sine qua non el fet que comence en el comerç minorista, en el xicotet comerç, a treballar en l'àmbit de la digitalització.
I això apareix 12 milions, 12,5 milions per al quinquenni 2018-2023, que això ho reflectix el pla d'impuls.

Perquè nosaltres fem plans amb diners i estem intentant revertir-los en cadascun dels pressupostos.
No alguns que fan lleis i no posen diners, o fan plans i no posen diners.
Nosaltres sí.

Polígons, una altra qüestió que plantegen.
Anem a vore, per qüestió de la llei de contractes enguany van a tenir molts problemes molts ajuntaments en la seua execució.

Aleshores, hem fet un plantejament d'incrementar la línia de polígons per al 2019 i estem buscant possibilitats tècnico-jurídiques per a vore com podem fer que eixos ajuntaments seguisquen executant el seu projecte, perquè no tenen perquè pagar-ho els empresaris i empresàries dels polígons i la ciutadania, per buscar una solució que, més o menys, ja la tenim tècnica i jurídicament clara, per a traure ajudes també a principis del 2019 per als mateixos polígons per acabar-ho.
Perquè, en el trienni acabem el cercle o el cercle de poder ajudar a totes i cadascuna de les comarques.

I després els CEI, que també he sentit.
Concurrència competitiva, perquè són fons europeus i, com que són fons europeus, un ha de presentar un bon projecte i sobre eixe bon projecte o el projecte que presente té ajudes en funció del que presente.

Per tant, crec que no s'ha de generalitzar quan única i exclusivament pot ser que només n'hi haja un problema en un CEI determinat que sap clarament que no ha fet les coses com hauria d'haver-les fet.
Encara que estem oberts a seguir treballant per a poder millorar la seua situació.

Anem a vore, senyor Almería, eixa pregunta un poc capciosa que no creien en vosté, que me la faça vosté, doncs, en sembla un poc sectari, li ho he de dir aixina.
Perquè vosté sap que a principi de legislatura ací en este territori teníem unes emergències.
I eixes emergències eren l'àmbit social, les persones.

I, per tant, els poquets diners que tenim en l'àmbit de finançament i altres, havien d'anar a les conselleries on realment tenen més necessitat.
I això vosté ho hauria de saber.
No és una qüestió de creences o no creences, és una qüestió que hi ha transversalitat, n'hi ha conjunt i estem en un Consell que vol sumar.

Vull dir, per tant, jo pense que les emergències, doncs, eren prioritàries, peremptòries i després, en la mesura de les possibilitats, nosaltres anem marcant les línies de treball en altres àmbits.
I per a mi este àmbit és importantíssim, no?
, per què l'àmbit dels sectors productius que genera ocupació, ocupació estable de qualitat és fonamental.

Després, senyora Rosa, no sé si ja li he contestat pràcticament en tot, perquè moltes de les qüestions eren semblants a les preguntes que m'han fet, doncs, pràcticament quasi tots els grups.
Però jo diria que estem executant molt bé el pressupost de tots els anys, ja hem vist que en números no anem malament.

I després, si parlem del tema de posar en valor la gestió de fons europeus, a mi m'agradaria que a esta conselleria se la posara en valor, perquè ha executat moltíssims fons europeus i, a més a més, he de dir que també n'ha justificat ja molts de cara a Europa.
Sense anar més lluny, l'Ivace 80 milions dels 118 que li corresponen fins el 2023 i estem en 2018.
Aleshores, doncs, això també jo crec que caldria posar-ho en valor.

L'Avalem que em preguntava la senyora Noèlia, doncs, clar que sí.
L'Avalem de cara a empreses flexibilització total.
És a dir, que sí que estem treballant en eixa línia i anem a fer factible que tots els diners que puguen ajudar també per a millorar el que hi haja gent que puga estar treballant en les mateixes empreses i, a més a més, formant-se en eixa línia, fantàstic.

Fins al punt que els he dit una cosa en la meua intervenció que volem que siga pilot i és l'ajuda a cinc instituts tecnològics de 100.
000 euros per part del Servef per a intentar que hi haja una connexió de transversalitat i flexibilitat per a la inserció laboral i formació en els mateixos instituts tecnològics.

Bàsicament per què?
Perquè tenim en els instituts tecnològics maquinària avançada que pot ajudar-nos a què la gent que es puga formar ahí puga inserir-se laboralment amb molta més facilitat i en funció de la necessitat real que tenen els sectors productius.
Mentre que, per exemple, en l'àmbit d'eixa formació dual educatiu estem molt més encorsetats.

Anem a fer este projecte pilot en cinc instituts tecnològics i a vore si ens ajuda.
Jo crec que en poc temps anem de deixar de parlar de formació dual, de formació professional dual.
Perquè anem a buscar la fórmula que realment faça factible que la formació, atenent a les necessitats dels sectors productius, siga molt més flexible i més viable i més connectada.
Vull dir, i això doncs pense que és important.

I després, sí que és de veres, el tema que vosté diu de l'estadística.
L'estadística és fonamental i estava abandonada.
Havien fet desaparèixer fins i tot l'institut, perquè interessava no treballar des del màxim rigor, des del big data.
I nosaltres estem treballant per a això tancar-ho i fer polítiques des del rigor.
Això és bàsic, perquè si no generes polítiques des del rigor amb l'estructura pertinent, doncs, al final són tot ocurrències.
I anem tenim ocurrències i passen les coses, doncs, que probablement ens passen.

El tema que planteja sobre la incorporació de nous sectors, eixos nous sectors van dintre del Pla estratègic de la indústria.
És a dir, n'hi ha 15 meses, i n'hi ha ara 14 sectors incorporats i formen part també de les meses o dintre del Pla estratègic de la indústria.
Els hem incorporat, per això n'hi ha ara 14 sectors.

I en el tema dels autònoms, anem a seguir incidint en eixes ajudes.
Torne a repetir que, encara que no és una competència directa de La Generalitat, nosaltres sí que volem ser un pal que puga ajudar als autònoms en allò que puguem, en el quart i cinquè any que ja ho hem tret i, per tant, ara també, doncs, anem a tornar a traure les ajudes perquè també puguen incorporar-se.

Tenim dos milions, ens agradaria tindre'n més, però pensem que en un moment determinat, doncs, s'ha de potenciar probablement més els sectors productius o la indústria o l'energia en estos moments, que a la millor estar treballant en eixa línia.

I després també pense que m'han fet una pregunta al voltant de per què reforcem en comerç exterior les pimes.
Estem reforçant-les des del primer moment.
És a dir, el noranta huit coma no sé quants per cent de les nostres empreses són pimes.
I la conselleria d'economia sostenible si ha fet alguna cosa des del primer moment, des del minut zero, és donar suport a la pime.

I, per tant, ara el que passa és que ho matisem més encara i anirà directament eixa ajuda en comerç exterior a la pime.
Perquè volem que cada vegada hi haja més pimes que puguen exportar, que puguen anar fora.

D'ahí tenim un projecte que és un projecte que jo crec que està funcionant molt bé i que està fent que cada any n'hi haja més empreses que exporten, que és el programa Comença a exportar que estem fent amb connivència a l'Icex i les cambres de comerç.
I eixe programa està fent que moltes empreses que són xicotetes -de tres, quatre i cinc treballadors- comencen a anar fora.
I això és positiu, és positiu.
Per tant, des d'este àmbit el que volem és reforçar-ho encara més.

I ho deixe ahí.

El senyor president:

Molt bé.

Doncs, moltes gràcies, conseller.

Comencem ara els torns de rèplica.
Senyora García, per un temps màxim de cinc minuts té vosté la paraula.

La senyora García González:

Gracias, de nuevo, señor presidente.

Señor conseller, mire, hay dos afirmaciones que no se pueden negar aunque no le guste escucharlo.
Los presupuestos son ficticios desde que llegaron ustedes al gobierno, eso no es ninguna novedad.
Y la ejecución de esos presupuestos en su conselleria no es que no sea envidiable, es que ni en tiempo ni en forma pueden ustedes sacar pecho.
(Algú tus)

Puede usted decirlo del color que quiera pero la realidad es la que muestran los números; ahora, bien, si usted me dice que los números que hemos aportado son tan ficticios como el presupuesto pues ya tendremos que hablar en otros términos porque están extraídos de la información que proporciona La Generalitat.

Bueno, le decía que iba a intervenir en este tiempo hablando de empleo y le digo que en su acuerdo firmado con Podemos ponen como valor la creación de puestos de trabajo, la reducción de desempleo y, desde luego, la lucha contra la precariedad.
Pero a tenor de los números que podemos ver en los presupuestos no acertamos a ver cómo van a materializar esos objetivos.

Mire, en los anteriores presupuestos, los de 2018, su previsión de creación de empleo es de 86.
000 nuevos empleados, y en cuanto al presupuesto del Servef para 2018 la cifra asciende a 341 millones de euros.
Sin embargo, todos sabemos que el empleo que se crea en la Comunidad Valenciana sigue siendo precario y de mala calidad, con más empleo temporal y con bajos salarios.

Señor conseller, los datos que ofrece UGT acerca del último trimestre indican que el empleo generado es más frágil y con mayor rotación, lo que dificulta conseguir tanto empleos como salarios dignos.
Y en esa misma línea se encuentran también informes de expertos, hablo de BBVA Research, que apuntan a que el reto de la Comunidad Valenciana sigue siendo crear más y mejor empleo.

Es cierto que los últimos datos de desempleo de este mes de octubre indican que tenemos 3.
000 parados menos, pero sigue siendo empleo precario y temporal.
La construcción y la industria son los sectores que más ocupación han creado, mientras los contratos indefinidos firmados son únicamente un 11,16% del total.
Además, no sigue la misma línea en toda la Comunidad Valenciana ya que en Alicante, en la provincia de Alicante, ha seguido creciendo el paro con 2.
133 desempleados más.
Es decir, yo creo que la afirmación Â«El reto de la Comunidad Valenciana sigue siendo crear más y mejor empleoÂ» es algo en lo que deberíamos estar todos de acuerdo, pero los números que vemos no nos tranquilizan.

A nuestro grupo Ciudadados nos gustaría saber si los esfuerzos que han realizado para lavar la imagen del Servef transformándolo en el nuevo Labora han tenido repercusión en el nuevo presupuesto del Servef, que dispone ahora de un importe de 332 millones de euros frente a los 341 millones con los que contaba en 2018.
Por consiguiente, el objetivo es crear solamente 50.
000 puestos de trabajo.

Por ese motivo, cuando el programa 322.
50, Servicio Valenciano de Empleo y Formación, con una dotación de 132 millones de euros, 8 millones menos que el año pasado, nos dice textualmente: Â«Tiene por objetivo aumentar las oportunidades de empleo y la estabilidad del mismo a través de las políticas activas de empleo, etcéteraÂ», ¿qué cree usted que debemos pensar?
¿Qué pueden pensar los valencianos?
Quizá pueden suponer que usted ha pensado: como los fondos (algu tús) que me aportaba Europa han disminuido pues disminuyo mi aportación.
¡Vamos!
, no es que lo haya pensado usted, es que lo ha dicho en su discurso que como no vienen fondos de Europa, que lo ponga el SEPE, que vengan de esa partida de 1.
300 millones ficticios a los que suelen echar mano.

Total, que no me ha quedado claro si para usted la apuesta por el empleo es un tema de este Consell, de los fondos europeos, o del Servicio Publico de Empleo Estatal, el SEPE, que usted ha nombrado.
O sea que si no tenemos fondos europeos y nacionales, el Consell ¿no aporta?

Para finalizar, conseller, como he dicho durante todo el discurso, el aumento de recursos no es una buena noticia si no se ejecuta, y esta conselleria tiene un verdadero problema con la ejecución del presupuesto.

Vemos un avance importante en temas de política industrial pero quedan muchas dudas y muchas sombras que nos tiene usted que aclarar.

Gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies.

I, ara, per a continuar, senyor Almería, i per un temps màxim de 5 minuts, té vosté la paraula.

El senyor Almería Serrano:

Gràcies, president.

Més enllà de les valoracions de determinades partides que ens puguen paréixer bé o mal, que això sempre és opinable, i es donat també pel posicionament de cada grup parlamentari, el que el nostre grup vol posar damunt la taula -i crec que és una cosa molt important- és una cosa que a vosté no li és estrany, inclús ha declarat repetidament que és una cosa important dins de la gestió de les polítiques públiques.
Estem parlant, concretament, de l'avaluació, i açò té una trampa, una trampa perversa, ¿eh?
, és a dir, i li vaig a posar un exemple.

Als Estats Units, que manegen moltíssima informació i el Big Data doncs fa moltes conclusions, n'hi ha dos variables que correlaciona -ja dic-, la gent que fa testament viu més, ¿val?
(Rialles) Això és una correlació, però això no vol dir que si vosté vol viure més doncs ha d'adreçar-se a un notari i fer testament, és a dir, no n'hi ha una relació de causa-efecte.
Açò és el que moltes vegades tenim el perill de fer ací, és a dir, relacionem les accions fetes per un departament de La Generalitat,  que això està molt bé, i cal descriure-ho, cal comunicar-ho, amb determinats efectes que correlacionen o estan relacionats però que en molts dels casos doncs no n'hi ha una relació evident de causa-efecte.

Jo crec que és ahí on cal treballar per vore quina és realment la utilitat de les polítiques públiques, l'impacte dels recursos que es pressuposten, i realment doncs eixa és l'avaluació de si estem fent no més o menys sinó si estem fent el que cal per a avançar o per anar on anem.

El seu departament ha tardat moltíssim en elaborar planificacions estratègiques, algunes d'elles malauradament doncs són refregits de documents anteriors que havien dut al fracàs, és a dir, n'hi ha hagut una…, no una política massa clara ni massa decidida en donar direcció a les polítiques públiques més enllà de l'assignació de recursos o la possible arbitrarietat després en l'assignació de programes.

Per això és molt important, conseller, i està acabant-se la legislatura, que es puga posar damunt de la taula, i esperem que eixe increment en el programa d'elaboració i difusió estadística puga ajudar a fer-ho, que realment es puga avaluar si el que s'està fent impacta en la direcció adequada.

Sap vosté, per exemple, que és un efecte importantíssim dins de l'estratègia de política industrial doncs que s'arriben a nivells concrets d'indicadors, però, bé, anem a vore, ens haurem de posar també d'acord en triar i parlar dels mateixos indicadors.
Jo continue sentint parlar que la indústria representa el 20% del producte, del nostre PIB, doncs, anem a vore, conseller, ho utilitzen vostés l'indicador del Producte Interior Brut sobre el PIB autonòmic, o utilitzen vostés el valor afegit brut, però no mesclen, ¿eh?
, si no, no ens aclarim.
Perquè els indicadors de la comptabilitat regional d'Espanya situen en 2007, la primera estimació, a la indústria en el 18%, i les perspectives de creixement doncs no són massa bones, és a dir, una estimació facilona ens duria a eixe 20% a l'any 2023, i ja estem temps, doncs temps al temps.
Però, aclarim també de quins indicadors estem parlant perquè, si no, és a dir, una cosa és intentar confondre o confondre's u mateix és molt més dolent que això.

Dos coses també, uns detalls per a acabar, n'hi ha hagut un increment importantíssim a les associacions de comerç, entenem que en el marc de la representativitat que, bé, ja vam quedar que calcularia de forma continuada la seua conselleria.
Sí que ens agradaria que ens comentara si això va a reflectir -digam- una major relació de col·laboració amb eixes associacions de comerç de cara al futur.

I, també, i coincidint amb altres grups, la partida de recursos per a la implantació del pla estratègic de la indústria valenciana doncs que es pose un poquet més en clar quins van a ser els criteris d'assignació a ESUP, programes d'aquesta planificació estratègica.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Almería.

Per part del Grup Parlamentari Popular, per un temps màxim de 5 minuts, senyor Casanova té vosté la paraula.

El senyor Casanova Claramonte:

Gràcies, senyor president.

Bé, jo lamente, senyor conseller, el to que vosté ha empleat per a contestar-me a mi.
Jo he tractat de fer el meu treball el millor que sé i, a més, li puc assegurar que ficant-li moltes hores.

Que si sóc seriós o no sóc seriós, tan seriós com puguen ser els informes de GVA Oberta, igual de seriós.
Si els informes de GVA Oberta són seriosos, jo sóc seriós, i les meues dades són serioses; però si els informes de GVA Oberta no són certs, no són seriosos, el problema el tenim tots, ¿eh?
, perquè -com ha dit la senyora García de Ciudadanos- estaríem parlant d'una altra qüestió.

Mire, li vaig a explicar com faig els números perquè una vegada vosté em va tirar en cara que mirar les dades de l'any, doncs evidentment n'hi ha ordres que es trauen molt tard per la mateixa tramitació i que, lògicament, se'n van a l'any següent.
Per a solucionar eixa papereta, ¿què és el que he fet?
Vaig a explicar-li-ho perquè veja si sóc seriós o no sóc seriós.

Mire, porte, he sigut 12 anys alcalde i 4 anys conseller d'hisenda, perdó, regidor d'hisenda, per tant els numerets estos fa 20 anys que els estic fent, per tant pot ser que estiga 20 anys equivocat.
Però, mire, que vosté em vinga ací a dir si sóc seriós o no sóc seriós doncs simplement jo no vaig a contestar-li (veus) en els mateixos termes, en els mateixos termes no perquè encara tinc un cert nivell que no vullc baixar.

Mire, ¿com ho faig?
Doncs, mire, agarre l'any, se'n va a GVA Oberta, li ho dic per algun company perquè també jo ha qüestionat, se'n va a GVA Oberta, agarra l'exercici 2016, mira l'execució pressupostària de l'any, i vaig a contar-li el que va passar: de 306,3 milions, a l'acabar l'any havia pagat el 16,65%; si a això li suma el que va pagar a l'any següent, ¿com?
, en 2017, en forma de gastos a pressupostos tancats, ¿val?
, perquè així li ho sume al 16 (veus), ¡ah!
, no és així, val, doncs, aleshores sí que ja hauré d'anar a alguna classe nova, va pagar el 53%.

¡Clar!
, el que no paga en un any es paga a l'any següent contra pressupostos tancats, això és així.
Si suma el de l'any i el del següent és conforme jo he fet els números, i si suma tot això li ixen els números que jo li he fet.
Jo crec que la fulla Excel no falla, ¿eh?

Però, bé, no he sigut jo sols, els companys dels altres grups doncs una de les qüestions que tothom li ha evidenciat amb més o menys claredat és la falta d'execució pressupostària de la seua conselleria, que és el que jo he volgut manifestar de forma numèrica, numèrica, perquè, mire, si les ajudes, capítol IV i capítol VII, no es paguen, ¡no apleguen als sectors!
És que ací no estem parlant de fer un pont, que faça un pont i el pont ja està fet, després ja el pagarem però el pot està fet; ací no, ací si donem ajudes i no apleguen, i no es paguen, no apleguen.

Jo recorde que l'any passat, en unes manifestacions seues feia: Â«Les ajudes han aplegat als sectors productius en no sé quantíssims per centÂ», i jo li deia, no han aplegat, senyor conseller, se'ls han resolt i se'ls han dit que se'ls donaran, però és que ¡no se'ls paguen!

Que la culpa és d'una altra conselleria, mire, jo ¿què vol que li diga?
Val, però eixos són els números, són els números de GVA Oberta, poden entrar i buscar-los, jo m'he entretingut en entrar any darrere any tant en l'execució pressupostària de l'any, de les despeses corrents de l'any com de les despeses contra pressupostos tancats, i per tant eixa és la suma que ix, vullguen o no vullguen, perdó, excepte que GVA Oberta estiga malament.
A la millor convé que parle vosté amb el senyor conseller a veure si també, a més de ficar els ingressos ficticis en el pressupost, ens fica el seguiment pressupostari també fictici, i aleshores sí que ja fictici contra fictici doncs no acabarem mai.

Entrant en alguna consideració perquè no és qüestió de…, incidir en el mateix que li han preguntat -crec- tots, els criteris pels quals s'assignaran les ajudes del pla estratègic de la indústria valenciana.
Tots els anys ha eixit la mateix qüestió.
Quan s'ajuden als sectors productius, tots estos anys s'ha ajudat d'una manera doncs chocolate para todos, ¿es va a tindre algun altre criteri de contribució al PIB o d'alguna altra qüestió?

Mire, vullc acabar ja llegint-li només una cosa que, com que vosté ha parlat tant de.
.
.
, doncs les dades no són tan bones, ¡tant de bo foren millors!
, però, mire, açò és de despús-ahir: Â«El último diagnóstico de la posible evolución del mercado laboral valenciano, elaborado por el servicio de estudios del BBA, dice que en España el empleo de la industria ha crecido un 2% en el período que explica, que es el inmediatamente anterior.
Y es que en ninguna otra comunidad autónoma se ha producido en el último año una destrucción de empleo industrial tan intensa como la experimentada en las tres provincias valencianas.

La Comunidad Valenciana ha pasado de liderar la creación de empleo industrial en España a ser la región que más puestos de trabajo destruye.
La comunidad tiene el dudoso honor de liderar este ranquin de destrucción de puestos de trabajo en la industria.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Casanova.

Per a continuar, la senyora García del Grup Parlamentari Compromís, per un temps màxim de cinc minuts, té la paraula.

La senyora García Muñoz:

Moltes gràcies, senyor president.

Jo, en esta segona intervenció, abans de fer un incís en les coses que volíem destacar, jo crec que és necessari que dintre de l'àmbit d'esta comissió comencem a parlar amb precisió de les coses que s'aporten.
No és que no sigam seriosos a l'hora de fer la interpretació de les xifres que tenim en la GVA Oberta, és que dintre de tot el procés que suposa fer eixe treball d'interpretació, cal dir cada pas a què se correspon.

I cal tindre en compte i cal explicar la diferència entre execució, obligació i liquidació i quin és l'òrgan gestor competent en cada àmbit d'eixos conceptes.
L'execució i el reconeixement de les obligacions de pagament que fa la conselleria d'economia estan a un nivell entre el 90 i el 70%.
I després, efectivament, la liquidació i el pagament, que són competència de la conselleria d'hisenda, estan a eixos nivells.

Però és que cal entrar en per què s'està en eixos nivells.
La conselleria d'hisenda, que és la competent, la que té de pagar, és també responsable d'una conselleria del deute, que en estos moments està…, en estos pressupostos del 2019 ascendix a 5.
744 milions d'euros.

Per tant, cal tindre en compte la situació real de l'administració valenciana a l'hora de fer front a les despeses que té de fer front.

Em sembla sesgat que només se parle de la part d'economia i que s'intente, digam, responsabilitzar a la conselleria de sectors productius en el fet que costa pagar tot el volum d'ajudes i tot el, digam, tot el seu pressupost, quan en realitat financerament l'administració valenciana té un problema de primera magnitud, que és el problema del deute que arrossega i que és el problema de l'infrafinançament, que ja està absolutament qualsevol, digam, gestió de fer efectiu les obligacions econòmiques de qualsevol conselleria, no només de la d'economia, sinó de totes les conselleries que existixen en el…

El senyor president:

Jo, senyora García, pare el temps, pare el temps.
(Veus) Vostés són lliures de fer el que vullguen, però quan un grup parlamentari en lloc de replicar, que és el torn que se demana al conseller, replica a un altre grup parlamentari, el que està fent és obrir un nou torn.
(Veus) Simplement comentar-ho i que siguen conscients vostés del que fan.

La senyora García Muñoz:

Senyor president, jo dic que faig este aclariment, perquè, efectivament, entenc que fa falta dintre de les rèpliques que s'estan fent al conseller.
(Veus) I ara me centre… me centre… I ara, efectivament, me centre en, digam, (veus) allò que tenim de destacar d'estos pressupostos que s'han acordat per part del botànic fa escassament una setmana.

Dintre del moll de l'os, que és la política industrial, dintre d'esta conselleria, implementar el pla estratègic de la indústria valenciana és una de les grans aportacions que s'han fet i també l'elaboració d'estratègies de política econòmica i industrial complementàries a l'actual PEIV.

N'hi han tres línies d'accions complementàries a este PEIV que entenem que són molt interessants desenvolupar i que són una de les aportacions importants que se fan en este acord de pressupost previ, que és la identificació i la caracterització dels diversos sistemes productius locals, precisament per a buscar, digam, la innovació i per a buscar eixa consolidació del valor i de l'ocupació de qualitat que ve associada al valor.

També el disseny a les ajudes a les pimes per tal d'afavorir la conciliació laboral i familiar d'elles, perquè entenem que és un gran repte, digam, introduir la perspectiva de gènere dintre de la política de les pime.

I en un tercer lloc, també basar-se en un model de promoció internacional i turística arrelat en aquelles comunitats transaccionals que ja estan vivint en el País Valencià.
No podem perdre de vista que tenim un potencial de desenvolupament d'economia productiva arran de tots aquells residents estrangers dintre de la nostra comunitat, no només des del punt de vista turístic, sinó també des del punt de vista relacionat amb les activitats econòmiques que realitzen o que han realitzat en els seus països d'origen.

I, efectivament, l'aposta que s'ha fet, que és complementària a l'aposta de reindustrialització que s'està realitzant, és un punt també d'investigació i d'innovació dintre de les mateixes polítiques industrials, que pot portar resultats molt positius per al País Valencià.

I torne a repetir, la manera de mesurar les previsions econòmiques s'ha de fer amb els resultats que se té l'economia real.
I, efectivament, estem ajudant que la gent trobe treball i trobe un treball de major qualitat i estan millorant els indicadors d'ocupació i els indicadors de creixement econòmic.

Per tant, entenem que les polítiques que s'estan realitzant són positives.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora García.

Sí, senyora Hernández, per un temps màxim de cinc minuts, i per a rèplica, té vosté la paraula.

La senyora Hernández Sánchez:

Muchas gracias, señor presidente.

Bueno, yo solo quería intervenir para hacer algunas aclaraciones.

En primer lugar, me ha indicado el aumento del presupuesto de 1,3 millones de gasto de personal en energía se debe a que van a incorporarse veinticinco personas a este departamento.
Me gustaría saber cómo, o sea, si se va a hacer una oferta pública de empleo o se van a transferir personas de otro departamento.
Y, sobre todo, por qué no se ha incluido en el desglose de gastos de personal, ya que se indican cuarenta y siete personas igual que el año pasado, aunque se indica un aumento de 1,3 millones de euros más.

Respecto al plan de Labora con los institutos tecnológicos, me gustaría saber qué relación tiene con los programas que está realizando la AVI para incorporar doctorandos a empresas y si este trabajo que se va a hacer con personal de formación en los institutos tecnológicos es como el que ya se hacía hace años con los doctorandos que trabajaban en institutos tecnológicos y que luego tenían transvase a empresas, que se dejo de hacer, pero si es igual que el programa que se hacía hace unos años.

Me indicaba que, respecto a la partida para autónomos, que este año mantiene los 2 millones, aunque el año pasado se quedó corta, por el número de solicitudes que hubo, que les gustaría hacer más.

O sea, yo solo una reflexión.
O sea, la Dirección General de Economía, Emprendimiento y Cooperativismo tiene las dos líneas la de promoción económica y la de emprendimiento.
La de emprendimiento tiene casi 9 millones de euros, de los que 3,9 van por concurrencia competitiva al fomento de la economía social; el resto va a concesión directa.

Luego tiene otro apartado de promoción económica, con 1,57 millones de euros, que solo 440.
000 van por concurrencia competitiva; el resto son concesión directa.
Y solo se están apoyando a las cooperativas y a la economía social.

Sin embargo, la dirección general es de emprendimiento, los autónomos también son emprendimiento, y hay un número mucho mayor de autónomos que de economía social.
Creo que a la economía social se le debe apoyar, pero creo que los autónomos también deberían tener quizá un apoyo mayor acorde con el número de solicitudes que está habiendo para estas ayudas, porque yo creo que con la respuesta que hubo el año pasado, está clarísimo que hay demanda por parte de los autónomos.
No sé cómo son los índices de ejecución y de solicitud de la economía social, pero creo que se deberían complementar ambas.

Y, por último, respecto al debate sobre los datos, quizás yo es que soy de ciencias, pero la correlación nunca indica causalidad.
O sea, eso yo creo que lo tenemos bastante claro todos los que somos de ciencias.
Y en la línea de lo que explicaba el señor Almería, también, por ejemplo, hay una estadística que dice que cada vez que Ramsey, el jugador del Arsenal, marca un gol, muere un famoso.
Pero eso yo creo que es evidente que aunque haya una correlación no indica causalidad, no es Ramsey el que está matando a una famoso cada vez que marca un gol.

Por eso diría que para analizar el efecto de las políticas, y aquí voy a hablar como economista, o sea, nunca, nunca una política es responsable cien por cien de un ciclo económico sea bueno o malo.
Nunca.
Pero sí que deberíamos utilizar los datos que nos lleven a indicar no solo el número de empleos, sino, por ejemplo, la productividad por trabajador y la productividad por trabajador sí que está un poco estancada.

O sea, sí que quizá deberíamos reflexionar cuál es la aportación al empleo, al crecimiento de empleo que ha habido en los últimos trimestres, porque la productividad por trabajador sí que se mantiene estable y no ha crecido.
Y eso sí que indica…, la productividad por trabajador indica que las economías, los sectores que están aportando son sectores de bajo valor añadido, los que están aportando al crecimiento de empleo.

Con lo cual, eso sí que deberíamos tenerlo en cuenta a la hora de, como decía antes, usar indicadores que nos dieran las herramientas suficientes para determinar qué estrategias y qué planes se deben seguir.

Por mi parte… ¡Ah!
, bueno, sí, una cosa más.
Respecto a las ayudas a los polígonos, lo que se indicaba es que la obligación tenía que ser… la obligación de pago tenía que estar reconocida a 31 de diciembre.
Y si no estoy equivocada, una obligación reconocida significa que el gasto debe ser justificado, con lo cual se debe estar realizado.
¿Cómo van a cambiar eso para que se pueda trasladar a 2019?

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Hernández.

I ara sí, per a acabar esta compareixença, senyor conseller, per un temps màxim de cinc minuts té la paraula.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Sí.
Comence pel final.

El 45% i el que no estiga reconegut es perdrà.
I aleshores, es tindrà de traure una altra convocatòria diferent.
¿Val?
Vull dir, això que quede clar.

Jo conteste al senyor Almería i a la senyora Noelia, i dic que el món no s'arregla en un dia.
Recursos humans, treballar amb TIC, ahí n'hi ha molt feina a fer transversalment, no únicament i exclusivament depén d'aquesta conselleria.
Això vull que quede palés, que quede clar.

I nosaltres sí que estem treballant en l'àmbit estadístic, en el Big data, en tot allò que realment ens ajude a treballar en el màxim rigor possible i generar estructura, des del primer moment.
Sí que és de veres que els números macro ens avalen, ens avalen, i no poquet.

I ¿col·laboració amb el comerç, senyor Almería?
Des del minut zero i molt, encara que, no sé, sembla alguna altra cosa que sentirà vosté per ahí.

I després per programes, per a acabar amb vosté, senyor Almería.
PEIV, Agenda indústria 4.
0, digitalitza, innova, llei de gestió de promoció i modernització d'àrees industrials, pla d'acció i foment de seguretat industrial, millora de qualitat de polígons, xarxa territorial d'agents de proximitat, pla estratègic de promoció exterior, pla estratègic d'atracció d'inversions estrangeres, la LAIP, pla de innovació empresarial, pla de recerca i desenvolupament empresarial, suport a l'emprenedoria innovadora, suport als instituts tecnològics, Â«Avalem jovesÂ», Â«Avalem experiènciaÂ», pla biennal, Â«Fent cooperativesÂ» del cooperativisme, mapa de l'emprenedoria valenciana, programa mixt d'ocupació i formació Â«Et formemÂ», garantia salarial persones del sector públic en la llei de responsabilitat social, Â«Avalem territoriÂ», pla estratègic d'emprenedoria 2018-2023, pla d'acció contra la sinistralitat laboral, pla d'energia sostenible 2020, pla foment de l'autoconsum, pla d'impuls vehicle elèctric i desplegament d'infraestructures de recàrrega, pla de suport a Ecommerce 2018-2023, pla de…, pacte autonòmic d'horaris comercials, programes suport al xicotet comerç, mercats excel·lents, refundació de fires…

Li sembla a vosté que no programem?
Li sembla a vosté que no treballem amb llums llargues?
Li sembla a vosté que des del minut zero hem estat planificant què és el que volem per al 2030, 2040 i 2015 i no per al 2019.
Ho deixe caure ahí i faig eixa pregunta.

Després, execució, 95, 70.
95, 70, a 30 d'octubre.
9 milions devem de polítiques industrials al 31 de desembre de 2017, 9 milions.
I torne a repetir, xafen realitat.
Ho sent molt si vosté s'ha sentit al·ludit, ho sent molt.
Instituts tecnològics, ajuntaments, pregunten, pregunten, vull dir, perquè és l'única manera de saber que realment la política que estem desenvolupament és política que està en el carrer, que és la realitat.
Si ells realment no reberen els pagaments a què vostés fan efecte o diuen, aleshores la situació seria molt diferent.

Senyora Noelia, és una proposta el que presentem, vosté pot esmenar.
Vull dir, i ahí ja ho deixe.
No puc dir-li res més al voltant d'autònoms i cosetes d'estes que vosté planteja.
Vosté mateixa.

Respecte…, i ho sabia a més a més que eixa pregunta…, perquè com al final vostés per a fer la interpel·lació a la compareixença de qualsevol conseller, no únicament i exclusivament del present, sempre atenen a allò que apareix en els mitjans de comunicació i, per tant, és una cosa a favor dels mitjans de comunicació.
Doncs, aleshores, jo li vull dir que no únicament i exclusivament vosté ha de vore l'EPA o no ha de vore el tema de l'ocupació en la indústria per a aquells que han baixat de l'atur.
Haurà d'estudiar altres ingredients com, per exemple, el de l'afiliació a la seguretat social.
Eixe el sap?
Eixe l'ha vist?
(Remors) Sí, la indústria, ha crescut molt des del 2015 fins ara, l'àmbit de l'afiliació.
(Remors) No, no, l'àmbit de l'afiliació.
S'han de mirar les afiliacions a la seguretat social i vosté vorà com ahí n'hi ha un augment importantíssim probablement de més de vint-i-cinc mil persones.

Aleshores, això també són ingredients que hem d'afegir.
Quan nosaltres entrem n'hi han 308 persones treballant en la indústria.
En estos moments n'hi han més de tres-centes quaranta-cinc mil; 308.
000 i ara 345.
000 en la indústria.
Jo no ho sé.
Jo sóc una persona bastant humil, encara que vosté després en el seu discurs diga que som grandiloqüents i més en tot allò que fem… No, no, jo sóc molt humil.
Sé que ens queda moltíssima feina per fer, moltíssima, però també he de dir que les coses en el territori, en els sectors productius i en la gent que dia a dia contacta amb nosaltres, són molt millors del que Ciutadans i el Partit Popular volen vendre.

Per tant, xafen realitat i atenguen les conseqüències de la realitat que realment jo crec que han de xafar.
I menys virtualitat, perquè la virtualitat, al final, el porta a u a estar sempre darrere del plasma i en el racó de pensar durant molt de temps.

De totes maneres, vull acabar donant les gràcies bàsicament a tots els grups i, d'una manera, doncs, destacada, en este cas als grups que sustenten el govern, com és Podem, com és Compromís i com és el PSPV.

Moltes gràcies i espere que el dia siga lleu.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor conseller.

Anem a suspendre cinc minuts per a rebre la conselleria de cultura i comencem de seguida.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

Compareixença de la consellera d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, senyora Elena Cebrián Calvo, per a informar sobre el Projecte de llei de pressupostos de La Generalitat per a l'exercici 2019 pel que fa a la seua conselleria

El senyor president:

Molt bé, senyories.

Doncs, anem a continuar les compareixences, en este cas ho farem amb la de la consellera d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.

Coneixen i saben tots vostés que comença la compareixença en una intervenció de la consellera de 25 minuts; després, intervindran els grups parlamentaris, en este cas n'hi haurà una intervenció del diputat no adscrit, Domingo Rojo, que tindrà un temps màxim de 5 minuts per a intervindre; després, els grups parlamentaris 8 minuts cadascú; 15 minuts la consellera per a contestar; i, després, una rèplica de 3 minuts el senyor Domingo Rojo; 5 minuts els grups parlamentaris; i finalitza la compareixença la consellera en 5 minuts.

Per tant, si ho tenim tots clar i estem preparats, senyora consellera, quan vosté vullga té la paraula.

La senyora consellera d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:

Moltes gràcies.

Bon dia, il·lustres senyors i senyores diputats.

Los presupuestos que presento -como saben- forman parte del proyecto aprobado dentro del pleno del Consell, del pasado miércoles, 31 de octubre, que fueron presentados a estas Cortes ese mismo día.
Creemos y queremos que sean, son los últimos de esta legislatura, y que sean los primeros de la que vendrá.

Son unos presupuestos ambiciosos con un objetivo claro de consolidar y profundizar en el trabajo realizado estos años desde el prisma de mejorar la vida de las personas y del medio ambiente.
Se trata de garantizar la sostenibilidad del sector primario y agroalimentario, luchar contra la despoblación, a la vez que potenciamos las políticas de cambio climático y acabamos de darle el impulso definitivo a la estructura de personal de la conselleria para poder llevar adelante estos objetivos.

El presupuesto para 2019 de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural asciende a 404.
352.
740 euros, lo que significa un incremento del 14,3% respecto al anterior ejercicio y refleja el reconocimiento del Consell al sector agrario y a las políticas ambientales.
Para nosotros también es un hito superar los 400 millones de euros y recuperarnos casi al nivel de 2011.

Quisiera destacar, en primer lugar, el esfuerzo que hemos realizado en este tiempo mejorando la gestión y la asignación de recursos para continuar en la senda de la recuperación de las importantes líneas de trabajo tras los recortes sufridos en los últimos años del gobierno anterior, una senda que comenzamos en el ejercicio 2016 con los primeros presupuestos que presentamos y que consolidamos ahora con los del 2019.
Hemos avanzado en estos años pero somos exigentes porque sabemos que aún no pueden llegar a todo.

Estos presupuestos para el 2019, a pesar de ser buenos, admitimos que no son los mejores que podrían ser, siguen siendo insuficientes porque están condicionados por las limitaciones de financiación, por las servidumbres de la deuda, por los compromisos de pago multianuales que habíamos heredado, y por el pago de sentencias judiciales de tiempos anteriores que aún nos lastran y que todavía siguen sucediéndose.

Seguimos exigiendo, también, al nuevo ministerio de hacienda, como hicimos como el anterior, que levante las restricciones de personal en cuanto al capítulo I y a la tasa de reposición pues eso, no nos cansamos de decirlo, limita enormemente la recuperación de la estructura de personal de la conselleria.

Reclamamos que se reconozca que esta conselleria es proveedora de servicios públicos esenciales porque nuestro ámbito de trabajo, la agricultura, la alimentación, la calidad ambiental, el cuidado de nuestro entorno, influye directamente en las personas,  en la calidad de vida y en la salud ambiental que es parte de nuestra salud.
Es importante porque son necesarios mayores importes y medios en todas nuestras líneas de trabajo.

Continuaremos reivindicándolo en cada ocasión y trabajando, como hemos hecho en los últimos tres presupuestos, para hacer posibles las políticas de un Consell que tiene como prioridad a las personas y que ha hecho suyo el compromiso y la voluntad firme de aumentar la inversión social.
Pero estas restricciones no nos detienen, hemos elaborado un proyecto de presupuestos operativo que garantiza y que consolida las líneas fundamentales de gestión de la conselleria y que responde a los objetivos que planteamos al inicio de la legislatura, así como a los acuerdos que se han ido adoptando en el marco del botànic.

La política agraria, pesquera, desarrollo rural y la política ambiental son necesarias para avanzar y fortalecer nuestro sector agroindustrial que contribuye de manera decisiva al empleo, la economía y a la balanza comercial necesarias y, asimismo, para recuperar nuestro patrimonio natural y preparar nuestro territorio ante desafíos climáticos presentes y futuros; también, para lograr un mejor cumplimiento de la normativa ambiental europea que redunde en una mejora de la calidad ambiental y de nuestra propia calidad de vida.

Las materias ámbito de esta conselleria de manera conjunta aportan positivamente la recuperación económica, contribuyen al cambio de modelo productivo que nos marcamos como objetivo en el Acord del Botànic.

Estamos convencidas, además, de que el cambio de modelo productivo y la transición a una economía verde debe asentarse sobre el conocimiento y la transferencia de ese conocimiento a los sectores productivos y a la sociedad.
Por eso, desde el 2016 hemos aumentado progresivamente el esfuerzo presupuestario en materia de investigación, desarrollo e innovación al que añadimos la transferencia de tecnología, un aspecto que apenas había recibido atención, este último, el de la transferencia de tecnología por gobiernos anteriores y que conecta directamente, o que es necesario para conectar directamente con las necesidades de la sociedad.

Así, conjuntamente, como suma de diversos capítulos y centros propios y adscritos a la conselleria, llevamos invirtiendo en I+D+I más transferencia una cantidad cercana a 20 millones de euros, lo que equivale casi a un 5% del presupuesto de la conselleria.

A modo de ejemplo, desde los presupuestos de 2005, perdón, de 2015 hemos consolidado el presupuestos del IVIA, hemos duplicado la dotación de personal investigador, el presupuesto del CIEF ha aumentado un 55%, y en el CEAM hemos aumentado las dotaciones nada más y nada menos que un cien por cien, lo que significa duplicar las dotaciones que enviamos al CEAM y supone un aumento total del presupuesto de este importante instituto, del Centro de Estudios Ambientales del Mediterráneo, en un 80%.
(Soroll de papers) 

Estos incrementos se destinan a reforzar las cualidades en nuestro sector agroalimentario, su competitividad y calidad para sustentar la capacidad exportadora del sector, impulsar formas de producción más sostenibles y ecológicas, en particular en la lucha contra plagas, dar un apoyo adicional a la investigación en el sector pesquero y acuícola sobre especies comerciales y conservación del medio marino y su biodiversidad, y aumentar el conocimiento en ecosistemas y biodiversidad, prevención de la contaminación, mitigación y adaptación al cambio climático desde una perspectiva mediterránea.

Nuestro propósito es que en estos presupuestos se enfoca, por un lado, hacia la consolidación de las líneas de trabajo marcadas en 2018, una vez que logramos frenar los recortes de la legislatura anterior; y, por otro lado, a impulsar algunas actuaciones que responden a nuevas necesidades y a medidas adoptadas por nuevas leyes, entre otras, como las que supondrán -y suponen- la implementación efectiva de la ley de l'horta, la ley de estructuras agrarias, y el plan de reactivación de las oficinas comarcales del que tuvo ocasión de exponer sus puntos principales recientemente en una sesión plenaria.

Todo ello lo planteamos potenciando el efecto multiplicador de las ayudas a inversiones financieras por fondos europeos tanto del Feader y del FEMP, como del Feder, para aprovechar al máximo las oportunidades de apoyo que ofrecen al sector agrario y pesquero, al desarrollo rural, al medio natural, y en las áreas más innovadoras de la economía circular.

Por ello, hemos aumentado sustancialmente todas aquellas partidas que aportan fondos para el cumplimiento de la senda financiera aprobada en el programa de desarrollo rural, el programa operativo de la pesca y acuicultura, y el programa operativo regional.

Les puedo afirmar en este sentido que si bien el presupuesto para toda la conselleria asciende a esos más de 404 millones de euros, destinamos más de 66 de esos millones a cofinanciar fondos europeos y estatales.
Por ello gestionamos más de 240 millones de euros, aparte de la cantidad del presupuesto, lo que supone movilizar cerca de 645 millones de euros, contando también los fondos europeos y que, como les digo, con la escasez de personal que tenemos gestionar dicha cantidad no es fácil, así que hemos destinado un plus de esfuerzo reforzando paulatinamente los equipos y los medios para asegurar una gestión responsable, eficaz y eficiente de los fondos europeos porque los resultados lo merecen.

Después de esta introducción, a continuación describiré a grandes líneas las principales novedades o partidas de cada uno de los programas que se gestionan desde la conselleria y que están previstos en los presupuestos.

En primer lugar, en dirección y servicios generales, hay un aumento sustancial en el capítulo de personal con el que, entre otras cuestiones, queremos reforzar esta nueva estructura y modernización de la red de oficinas comarcales de la conselleria; hay un aumento de los elementos de transporte que alcanza 2,2 millones de euros; un aumento de la inversión en las oficinas comarcales para atender a todas esas necesidades de reformas y de adecuación a ese plan de modernización de las oficinas; un aumento importante sustancial, de nuevo, un año más de transferencias al Centro de Estudios Ambientales del Mediterráneo que asciende a 1,7 millones de euros, es un aumento de 372.
000 euros.
(Soroll de papers)

En el capítulo de estructuras agrarias con 38,7 millones de euros y un aumento de 6,8 millones de euros, lo que supone un 21% adicional, porque en este capítulo contiene las líneas y las medidas de la ley de estructuras agrarias que están a punto de ser aprobadas; y de ahí ese refuerzo, ese aumento también porque supone una atención a todas esas condiciones estructurales de la producción del sector agroalimentario valenciano que hay que reforzar, que tienen que consolidar las rentas de los agricultores, que tienen que contribuir a una modernización del sector, también en el sentido de incorporar las condiciones climáticas, las energías renovables, la incorporación de jóvenes, la profesionalización del sector, todo lo que está incluido en la ley de estructuras y en las medidas que hemos ido poniendo en marcha.

También, una importante consolidación al apoyo y al impulso al cooperativismo que iniciamos desde el plan director de 2016 con el mantenimiento de las ayudas a la integración cooperativa, la formación, a toda la estructura cooperativa del sector agroalimentario.

Nuevas infraestructuras agrarias previstas con 21,4 millones de euros con un aumento para la modernización de regadíos y las infraestructuras de caminos rurales; continuamos aumentado las ayudas de realización del uso del agua de riego, como recordarán son subvenciones a las comunidades de regantes, unas subvenciones además que no se convocan desde 2011 y que recuperamos a partir de 2016, ya llevan tres años sucesivos de convocatorias; igualmente, la línea de ayudas a las infraestructuras agrarias en municipios con 4,2 millones que tampoco se convocaban desde 2009 y que recuperamos en los presupuestos de 2017.

Con respecto al capítulo de ordenación y mejora de la producción agraria, se destinan 44,6 millones de euros, un aumento de 1,2 millones, aquí es fundamental el mantenimiento -como ya les he explicado en otras ocasiones- de la línea, la aportación que se hace desde la Comunidad Valenciana a los seguros agrarios, a todo el sistema nacional de seguros agrarios, somos la comunidad autónoma más importante en lo que supone la aportación a este sistema nacional, sabemos lo que supone de cara a las inclemencias meteorológicas, también a terminadas coberturas que hay por cuestiones de sanidad de la producción agraria, y por eso ha sido ese aumento fundamental.

También, en este capítulo es donde se incluyen las partidas para iniciar el funcionamiento e impulsar la aplicación de la llei de l'horta de Valencia, por una parte lo que debe ser la dinamización del ente gestor, el consell de l'horta, con una dotación de 300.
000 euros.
Saben, de acuerdo con la ley, que ha de tener una personalidad jurídica propia, capacidad de obrar, en la que participarán entidades públicas y privadas, y todo ello se regulará en los estatutos que estamos trabajando.

Este consell de l'horta, este ente gestor es el que ha de presentar el plan de desarrollo agrario en el que ya hemos estado trabajando durante todo este año de forma muy participativa, además, y que tiene también una dotación prevista de 2 millones de euros en total para la aplicación de las primeras medidas que van a tener lugar una vez aprobada y puesta en marcha la llei de l'horta i el consell de l'horta.

También, en este capítulo incluye una medida, estamos redactando la orden de bases de una ayuda a replantación de parcelas afectadas por la Xylella fastidiosa con 70.
000 euros, y la cofinanciación de líneas fundamentales -como les señalaba hace un momento- en la incorporación de jóvenes.
Recordarán que hemos aumentado la dotación total en el programa de desarrollo rural hasta los 48 millones de euros, en 2019 ya tendremos dos convocatorias publicadas, aproximadamente unos 10 millones de euros anuales.

También, en este partida se incluye la cofinanciación de las inversiones en las explotaciones agrarias, la primera convocatoria salió en 2017 con un total de 25 millones de euros, y el total de la línea a aplicar hasta 2020 son 57 millones de euros que ya se están atendiendo en la ejecución de los proyectos y de las convocatorias ya resueltas.

Continuamos en agricultura, en el proyecto de ordenación y mejora de la producción pesquera con 23,7 millones de euros, un incremento de 1,2 millones.
Aquí cabe señalar, recordarán también que este es un capítulo esencialmente condicionado por la aportación, la cofinanciación del programa operativo marítimo y pesquero, del FEMP, que condiciona más de la mitad de este presupuesto, por lo tanto nuestra forma de gestión aquí tiene que ser llevar adelante todas, sacar todas las convocatorias previstas en el programa operativo que tiene una cofinanciación entre el ministerio y el fondo europeo.

Y por supuesto, desde nuestra parte, con líneas propias de fondos propios dar continuidad al apoyo a las cofradías como ente fundamental, vertebrador del sector, las ayudas para retirada de residuos pesqueros y de basura que aparece, sobre todo plásticos, en el mar.
Todo eso lo hacemos en colaboración con las cofradías y los pescadores.

Limpieza de fondos marinos.

Una apuesta también por la mejora del conocimiento del caladero, el seguimiento científico de las reservas marinas de interés pesquero.

También las colaboraciones que estamos haciendo con el sector pesquero para el seguimiento de cetáceos, para el censo de cetáceos, para tener un mejor conocimiento de la interacción de las artes de pesca con la fauna y con la biodiversidad del mar, del Mediterráneo, sobre todo en cetáceos, pero también tortugas.

Y el seguimiento y fomento de nuevas reservas de interés pesquero a la vista de los resultados positivos que están dando las existentes actualmente.

En el capítulo de agricultura y ganadería son 44,5 millones de euros, un aumento del 17%, en 6,4 millones de euros.
Aquí destacable sobre todo el aumento en el capítulo II de los gastos de sanidad vegetal, más de 5 millones de euros.
Aquí es donde se incluyen todas las actuaciones y todas las actividades que tenemos que realizar para la defensa de la sanidad y la producción agraria.

En sanidad vegetal, por supuesto, toda la lucha contra la Xylella fastidiosa, pero no olvidemos que hay importantísimos programas que necesitan una atención continua, que hemos estado reforzando en estos años también, como es el de la Ceratitis, el Picudo rojo, la mosca del olivo, el barrenador del arroz, todas las innovaciones que se están haciendo de la aplicación de la técnica del insecto estéril en el mosquito tigre.
No olvidemos la amenaza del HLB, el greening de los cítricos, que también cuenta con un plan de contingencia específico en la conselleria.
Y, por supuesto, como les señalaba, esa necesidad de reforzar la dotación para la lucha contra la Xylella fastidiosa y todas las actuaciones que implica y que obliga la normativa europea y la normativa estatal.

Asimismo, hemos, en el capítulo VI, reforzado las actuaciones de inversiones de mejora en la planta de Caudete de las Fuentes, la biofábrica, que también está contribuyendo mucho a todo lo que es la lucha biológica contra plagas.

Continuamos apoyando la lucha integral, a través de las Atria, con 300.
000 euros de subvenciones.

Y en este capítulo, igualmente, todas aquellas medidas… engloba todas las medidas de apoyo a la ganadería.
Una parte muy importante ese apoyo son las cuestiones de sanidad animal en todos los programas de vigilancia, control y erradicación de enfermedades, a través de las agrupaciones y defensa sanitaria y redes de vigilancia; las ayudas generales a la ganadería; el convenio en materia de bienestar animal con la Federación Valenciana de Municipios y Provincias, todas las ayudas que se dan en materia de bienestar animal.
En global, suman más de 1,5 millones de euros.

Y tenemos que recordar los importantes resultados que nos ha permitido, en producciones ganaderas, mantenernos libres de enfermedades muy importantes para la sanidad y la producción ganadera, en este caso.

En el capítulo de calidad, producción ecológica, I+D+I son 33,4 millones de euros, un aumento del 12%, que supone más de 3,6 millones de euros.
Son las líneas en este capítulo destinadas a reforzar, a potenciar y a defender la calidad diferenciada, las líneas de impulso agroecológicas, el consumo responsable.
.
.

Entre otros, como novedad, recordarán que hemos planteado ese plan contra el desperdicio alimentario de la Comunidad Valenciana, el primero, y que incluye muchas de estas líneas de consumo responsable, tienen muchas derivadas también en materia de gestión de residuos y de…, también desde el punto de vista de la igualdad, de la equidad y la moral incluso.
Por eso son todas estas líneas de trabajo que podemos impulsar, la transferencia de tecnología, la formación, la investigación.

Aquí, en este programa, es destacable, en primer lugar, la necesidad de aumentar la cofinanciación para el programa de desarrollo rural, el incremento en el capítulo II que queremos darle para el apoyo a la internacionalización, a la ferias, la presencia de las empresas agroalimentarias valencianas en ferias nacionales e internacionales.

Podemos tomar como un indicador positivo que estamos teniendo cada año más una lista de espera de querer venir con nosotros a las ferias.
Y, por tanto, creíamos que era importante un apoyo en este sentido.
Las ferias son el mejor escaparate y estamos demostrando la excelente calidad y diversidad de la producción agroalimentaria valenciana.
Por eso este es uno de los capítulos…, de las líneas que se aumentará en el capítulo II.

El aumento y el apoyo a la calidad diferenciada, las denominaciones de origen, con un aumento de 280.
000 euros; el fomento de la producción ecológica; el fomento de la biodiversidad cultiva -ya saben que hemos presentado el catálogo de variedades tradicionales-; las inversiones en diversificación de las zonas Leader.
Todo esto entra aquí.

Y otras líneas propias, menores en importe, pero muy significativas, como son toda la… el proyecto de fincas colaboradoras, las estrategias agroecológicas, las becas en las prácticas profesionales o el apoyo a la certificación ecológica, que también ha tenido muy buenos resultados y muy buena acogida en estos años de aplicación.

El capítulo de PAC y competitividad son 45,7 millones de euros, con un aumento de 3 millones de euros, un 7%.
Esto supone fundamentalmente, ya recordarán de otros años, atender a los compromisos de financiación que obliga la política agraria común a través de la Agencia Valenciana de Fomento y Garantía Agraria.
Por ello, aquí están todas las líneas tanto del PDR como todo lo que tenemos que cofinanciar dentro de la política agraria común.

Pasamos, entonces, a describir muy brevemente en este tiempo que queda los cuatro programas de la secretaría autonómica de medio ambiente.

En primer lugar, el capítulo de medio natural y evaluación ambiental, que tiene uno de los incrementos más sustanciales en este presupuesto, un aumento del 25%, un aumento de 9,4 millones de euros, lo que nos sitúa a este capítulo en 46,8 millones de euros, y supone la recuperación y el incremento de la capacidad de gestionar la enorme superficie forestal de la Comunidad Valenciana.

Un capítulo que había estado especialmente dañado, perjudicado y recortado en gobiernos de años anteriores y que hemos hecho un esfuerzo enorme por recuperar, porque es una…, contiene las herramientas fundamentales para una gestión directa e indirecta de nuestra superficie forestal y para una aportación fundamental a la política de prevención de incendios y también una aportación fundamental desde una perspectiva transversal a la lucha contra el cambio climático y a la adaptación.
Por eso era necesario que recuperáramos también en términos de personal, que ya lo hemos ido haciendo paulatinamente, este capítulo.

Supone así un incremento acumulado desde 2015 que supone multiplicar por dos el presupuesto con que nos encontramos.
Es un aumento de más de 24,4 millones en este capítulo.

Algunas ideas principales de este capítulo de medio natural y evaluación ambiental.
La revisión de los instrumentos normativos, en el capítulo II aumenta en 5,2 millones de euros.

La redacción de los últimos planes de demarcación.
Ya solo nos quedan cuatro, hemos ido a tres por año, lo cual es un buen ratio pensando que había cero, con lo cual ya nos podremos poner al día el año que viene.

Pago de las sentencias, como les expliqué hace poco, a la Comunidad de Riegos de Levante, que todo eso va acompañado con una nueva gestión del parque natural del Hondo de Elx.

El incremento de inversiones, de 4,3 millones de incremento, lo cual nos sitúa en una capacidad inversora de 16,6 millones de euros en proyectos de restauración de hábitats, restauración hidrológica forestal, las brigadas de conservación y mantenimiento de la red valenciana de parques… de espacios naturales protegidos, nuevas brigadas para el futuro parque, pero ya paisaje protegido de Escalona, el parque del Turia, para Peñagolosa.

En el capítulo VII todas las ayudas cofinanciadas del programa de desarrollo rural para mejorar paisajística, redacción de planes de ordenación, comercialización sostenible y otras líneas pequeñas, pero cualitativamente importantes: el mantenimiento de senderos, árboles monumentales, sanidad forestal, reintroducción de especies, restauración del rio Vinalopó, la custodia del territorio.
Todo eso son las líneas que se contienen en este programa.

En el siguiente, cambio climático y calidad ambiental, porcentualmente un incremento muy importante, el 47%.
Es un añadido de 5,5 millones de euros.
Nos sitúa en 17,3 millones de euros.
Aquí hay un incremento notable en el personal, porque hemos…, con el nuevo ROF, tenemos un nuevo servicio de economía circular y prevención de residuos, con un nombre mucho más largo que luego les diré exactamente, si procede.

Mantenemos y aumentamos todas las actividades de reducción y reciclaje, así como la participación en consorcio para el impulso de los planes zonales y para las inversiones necesarias que tienen que hacer los consorcios en la mejora de los planes y de las inversiones en infraestructuras.

Es importante recordar, en este sentido, que hemos aumentado en más de un 50% la aportación de la Generalitat valenciana a los consorcios, precisamente para impulsar todas las inversiones necesarias en los planes zonales, algo que tendría que verse respaldado también por las inversiones de las diputaciones de Castellón y Alicante y que de momento están ausentes.

Aquí tenemos también el mantenimiento de las redes de calidad del aire.
Solo quiero recordar que en 2014 solo se invertían 50.
000 euros en instalaciones de calidad del aire y ahora mismo estamos invirtiendo 500.
000 euros al año en medidores y en dosímetros y en todas las estaciones fijas y móviles.

Tenemos toda la cofinanciación de los nuevos ecoparques, toda la automatización y digitalización cofinanciada con fondos europeos.

Y un capítulo especifico de lucha contra el cambio climático, destinado a ayuntamientos para que hagan inversiones directas en mitigación y adaptación.

Me voy a pasar un poquito del tiempo, pero me queda ya la gestión e infraestructuras de recursos hídricos, que aumenta un 20%, más de 5,5 millones, situándose en 32 millones de euros.
Tenemos previstas partidas tanto en el servicio de explotación de la potabilizadora de la Ribera, con una partida significativa.
Mantenemos con un ligero incremento la capacidad de inversión por encima de los 16 millones de euros, nuevas infraestructuras de abastecimiento, saneamiento, encauzamiento de ramblas y barrancos tiene la prioridad.

Tenemos una aportación sustancial a la cofinanciación de las depuradoras del Feder en este capítulo y mantenemos, igualmente, la convocatoria de buenas prácticas en gestión del agua, 120.
000 euros, a través de experiencias demostrativas innovadoras, colaboración con universidades, que también están dando resultados muy positivos.

Y, por último, pero quizá uno de los programas más importantes, la prevención de incendios forestales, que sube un 8%, más de 2 millones de euros, se sitúa en 27,5 millones de euros.
Recordarán que el aumento más fuerte fue el realizado el año pasado y que esto se tiene que combinar con la política forestal, de gestión forestal, como he venido explicando en las comisiones de medio ambiente en bastantes ocasiones ya.

Destacable todo el aumento y la consolidación del plan de vigilancia, con las nuevas medidas, el refuerzo de las brigadas, las brigadas en gestión de biomasa forestal, la colaboración con la confederación del Xúquer.

Hemos aumentado también la dotación para el voluntariado y prevención, que se sitúa en 600.
000 euros, y el aumento también hasta 4 millones de euros de las infraestructuras de prevención, el aumento del mantenimiento de las actuaciones cofinanciadas dentro del programa de desarrollo rural.

Y continuamos de manera muy importante todas las campañas de concienciación y comunicación, la investigación sobre la percepción social de los incendios y de los efectos del cambio climático.
Y muy importante, desde luego, además con los resultados que ya venido dando este año, y toda la difusión hacia fuera de la conselleria y fuera del ámbito, puramente del ámbito ambiental, que ha sido el impulso al centro de educación ambiental -celebramos el veinte aniversario-, a través de la guía de recursos de educación ambiental, a la que se están acogiendo cada vez más entidades, las jornadas que celebramos hace poco, con más de trescientos… casi cuatrocientos asistentes.

Y, como les digo, era un impulso también necesario a la educación ambiental y a la concienciación en todos los aspectos que abarcan las políticas ambientales.

Muchas gracias y disculpen por el minuto que me he pasado.

(Ocupa la presidència la vicepresidenta senyora María Sabina Escrig Monzó)

La senyora vicepresidenta:

Muchas gracias, consellera.

Y ahora pasamos al turno de los grupos parlamentarios.

Y comenzamos con el diputado no adscrito.
Señor Rojo, tiene usted cinco minutos.

El senyor Rojo Sánchez:

Buenos días, señora presidenta.

Buenos días, señora consellera.

Gracias por su comparecencia y sus explicaciones.

Darle la enhorabuena por haber conseguido que el Consell haya reconocido la necesidad de aumentar la dotación presupuestaria de su conselleria, pasando de los 352 millones que teníamos en el 2018, a los 404 actuales, que son 52 millones más, que bienvenidos son.

Coincidimos con usted en que es un presupuesto claramente insuficiente para poder cubrir todas las necesidades de su conselleria.

Entrando ya un poco a analizar los programas, nos gustaría destacar, bueno, con agradado, que hay… en cinco programas de los once que tiene su conselleria, hay una subida de lo que es el capítulo de gastos de personal, que oscila entre el 7,25 y el 15,85, sobre todo en el de calidad ambiental.
Lo cual nos parece que es una buena iniciativa para mejorar la gestión de su conselleria.

También hemos observado, que también nos parece muy buena la iniciativa, que en el programa 711.
10, de lo que es la dirección y servicios generales, que hay un aumento muy considerable de lo que son los elementos de transporte, que suponen casi el 77% del capítulo, unos 2.
200.
000 euros, lo cual dignifica el trabajo de nuestros funcionarios.

Sí que quería entrar ya en cuestión de dudas, y es que en el programa 714.
80, de agricultura y ganadería, en el capítulo de compras de bienes, se presupuestan 20 millones, que es el 88% del capítulo, para trabajos realizados por otras empresas y profesionales.
Me gustaría si nos puede indicar qué tipo de trabajos son los que se contratan.

En el capítulo de…, en este mismo programa, de agricultura y ganadería, en el capítulo de inversiones reales hay una partida de 500.
000 euros que es otro inmovilizado material, que supone el 31% del capítulo y que ya en el 2018 tenía 100.
000 euros, y ahora se ha ascendido a 500.
000.
Un poco, también, es preguntarle qué tipo de inversiones son las que van a realizar con este capítulo, ¿no?

Respecto al programa 542 de calidad, protección ecológica e I+D+I, me gustaría que me aclarara dos dudas.
En el capítulo de compras de bienes, el 75% de este capítulo se destina a gastos diversos, con un importe de 3 millones de euros.
¿Nos puede indicar qué tipo de gastos son los que se contemplan?

También en este mismo programa, en el 542.
20, de calidad y producción ecológica, en el capítulo de transferencias hay una línea presupuestaria que es la S8459, que se llama Â«convenios para la dinamización de los territoriosÂ».
El beneficiario es la Agrupación por el Desarrollo de los Territorios de la Comunidad Valenciana, Adtva, por valor de 40.
000 euros.
¿En qué consiste este convenio?
Al margen del título, si nos puede explicar un poquito más.

Ya entrando en el que es la Secretaria Autonómica de Medio Ambiente, vemos con buen agrado que se ha subido casi al 50% las inversiones en mantenimiento de actuaciones en espacios naturales, lo cual aplaudimos.
Y también las actuaciones en vidas silvestre, que pasa de los 3 millones a 6 millones, lo cual nos parece muy interesante.

Sí que nos gustaría, si nos puede aclarar en este mismo programa, el de medio natural y evaluación ambiental, en el capítulo de gastos de bienes, los gastos diversos que suponen casi el 30% de esta partida, que son unos cuatro millones trescientos mil, ¿a qué se destinan estos gastos diversos?

Dentro del programa de gestión e infraestructuras de recursos hidráulicos, de saneamiento y depuración de aguas, el 512.
10, también nos llama la atención el importe dentro del capítulo de gastos de bienes, los trabajos realizados por otras empresas, que supone casi el 90% de ese capítulo.
¿A qué se destina?
O sea, ¿o qué contratos?

Y, luego, sí que nos gustaría que las inversiones reales, dentro de las infraestructuras de reutilización de aguas depuradas, el año pasado, en el 2018, se presupuestaron 45 millones de los cuales se periodificaron para el 2018, 2019 i 2020, pero concretamente para el año 2019 se presupuestaron 20 millones de euros de los cuales, en estos presupuestos solamente aparecen 3.
700.
000.
Si nos puede aclarar por qué esa variación de lo que se había estimado a lo actual.

Gracias.

La senyora vicepresidenta:

Muchísimas gracias, diputado.

Y, ahora, por parte del Grupo Parlamentario de Ciudadanos, señor Tormo, tiene usted ocho minutos.

El senyor Tormo Moratalla:

Gracias, señora presidenta.

Honorable (inintel·ligible) .
.
.
i honorable consellera.

Buenos días.
Gracias.

Mire, yo me siento cada año aquí, le escucho respetuosamente, escucho un relato de lo que usted quiere hacer, de la escasa cantidad de dinero que tiene, de la que le otorga el conseller de hacienda, y de todo lo que usted piensa hacer este grupo parlamentario saca varias conclusiones.
Una: el primer problema que tiene usted es este.
Este es el primer problema que tiene: Â«El Consell dobla los ingresos ficticios y dispara el gasto un 10%.
Â» Luego, partimos de la base que el dinero del que va a disponer el Consell ya no es real.
Â«El Consell lanza unas cuentas expansivas que fía al milagro de ingresos que está en el aire.
Â» Por lo tanto, yo creo…, -fíjese, se lo digo con el máximo cariño y respeto- ya le están engañando de entrada.
Le están diciendo que cuenta con una serie de dinero, una serie de fondos que no va a recibir.

El segundo problema que tiene, como le decía, es este: es el relato de los hechos que usted quiere llevar a cabo; pormenoriza qué es lo que va a hacer en el próximo año con el dinero que se supone que va a tener.
Yo escucho esto, y digo, Â«nada malo nos puede pasar; estamos en buenas manosÂ».
Estamos en manos de una persona que realmente sabe lo que tiene entre manos, sabe lo que quiere y sabe el objetivo final.

Pero es que esto no es real.
Estos presupuestos que no se ejecutan con unos fondos que no tiene no alcanzan los objetivos que se quieren alcanzar.
Y eso condena a la Comunidad Valenciana, en este caso concreto a la agricultura, a la pesca, al medio ambiente, a la lucha contra incendios, a la lucha también contra la contaminación de acuíferos, etcétera, etcétera, etcétera, le condena a un futuro cuando menos igual de malo que el que tiene.

Si pasamos a cada uno de los capítulos que usted pormenoriza en este informe que le digo, llegamos a la conclusión de que, eso, nada malo que nos puede pasar es…, todo lo malo que nos puede pasar, al final nos pasa.
Porque con la buena voluntad que sin duda ninguna anima todas sus acciones no se da al desarrollo de la agricultura, del sector en general que usted proclama en este informe y que nosotros pretendemos.

En cuanto habla usted de estructuras agrarias, si salimos al campo valenciano…, se acuerda usted que muchas veces le digo yo en las interpelaciones, Â«vamos a salir al campo y vamos a ver cuáles son las mejoras y vamos a ver cuál es la situación realÂ».
Pues, en las infraestructuras agrarias, a esas a lo cual usted dedica un presupuesto este año, el que viene, de 38,70 millones de euros, no se ven las mejoras.
A mí me recuerda eso al mito Sísifo, o sea, lo que construimos por un lado se destruye por el otro.
Subimos la piedra por el terraplén y cuando nos damos cuenta ha bajado.
¿Por qué?
Porque no se ven mejoras tangibles en el campo, en las infraestructuras valencianas.

Hablamos de deficiente estructura económica y financiera.
Mire, nos hemos quedado sin pulmón económico propio en esta comunidad.
Eso no es achacable a usted, eso no es imputable a usted.
Eso no es un pecado suyo ni de su administración.
Es de otros.
Bueno, contribuirían en la medida que contribuyeron pero, en definitiva, se acabó con esa capacidad y esa maniobra y esa herramienta económica que tenía la Comunidad Valenciana que ya no tiene.

El poco dinero del que se dispone en estructuras financieras independientes, me refiero, de los presupuestos, se dedica a otras cosas.
Y hace poco tuvimos un relato de los hechos en sede parlamentaria.

Y, claro, cuando me habla usted de fondos para paliar el déficit hídrico… Y digo yo, oiga, pero si tienen ustedes un compañero de viaje que es el presidente de Castilla-La Mancha que dice que lo primero que va a hacer en cuanto tenga ocasión es cargarse el…, -con esas palabras, además-, el…, el Tajo-Segura, la…, en fin, el trasvase que lleva cuarenta años funcionando y que, además, es un proyecto de la segunda república.
Por lo tanto, mal vamos ya.
Esto ya fía una serie de actuaciones en una disposición o disponibilidad de agua que en el futuro probablemente si siguen gobernando los mismos que siguen gobernando en algunas regiones de España y en el gobierno de la nación, no va a existir.

Me habla usted también de ordenación y mejora de la producción agraria, 44,58 millones de euros; favorecer la incorporación de agricultores que revitalicen la agricultura.
Yo quisiera que me dijera cuántos agricultores jóvenes o no tan jóvenes se incorporan cada año a la agricultura valenciana.
Dígame un número.
Si todo este dinero, esta ingente masa de dinero, 44,58 millones entre otras materias, se dedican a revitalizar el campo valenciano, ¿cuántas personas ha conseguido usted colocar en el campo valenciano?
Y ya no hablamos de mejora de calidad de vida.
No hablamos de mejorar las infraestructuras.
No hablamos de internet en el campo.
No hablamos de educación en el campo.
No hablamos de sanidad pública y, además, de calidad, en el campo.
No, hablamos de que… Dígame cuántas personas se han incorporado al campo valenciano.

Y, claro, ya, me dice, Â«modernización de instalaciones y maquinaria agrícola, etcétera, etcétera, 44,58 millones de eurosÂ».
¿Tiene usted idea de lo que vale un tractor?
Yo me he tomado la molestia de mirar qué vale un tractor.
Un tractor medio, ¿eh?
, pequeñito, 110 caballos, vale 40.
000 euros.
Uno un poco más elaborado, un poco más trabajado, un poco más técnicamente desarrollado, 101.
000 euros.
Dos tractores, para el campo valenciano, ya valen 140.
000 euros.
Eso solo parte de la maquinaria.
Usted tiene 44 millones y medio.
¿Tiene usted idea de lo que vale una infraestructura agraria?
Seguramente lo sabrá, y mucho mejor que yo, lo que vale cualquier tipo de unidad de producción agraria.
Estamos hablando de decenas, de centenares, incluso de millones de euros, y usted tiene 44,5 millones de euros para poder desarrollar la agricultura en toda la comunidad en el año que viene.
A mí me parece que alguien está engañando a alguien, o ninguneando.
No voy a utilizar la palabra engañar porque es muy fea.
Y no me refiero a usted, me refiero a quien le proporciona a usted los medios para solucionar los problemas de la agricultura valenciana.

Sanidad animal.
Llevamos desde primeros de la legislatura diciéndole que tenemos gravísimos problemas en cuanto a sanidad animal.
A contaminación o, perdón, a vectores de contaminación también de la fauna salvaje a la fauna doméstica.
Bueno, yo quisiera también que nos diera datos, en qué se ha solucionado si es que se ha solucionado algo.

Mejora de la producción pesquera.
Este es el gran olvidado.
Dice usted, Â«impulsar la gestión del programa operativo de pesca y del plan estratégico de acuiculturaÂ».
Así, Â«impulsarÂ».
Yo, mire usted, un brindis al sol.
¿Sabe también por qué?
Porque la cantidad de dinero que dedica usted a este proyecto es… A todos estos proyectos de conservación, de recuperación, de compensación a los pescadores cuando tienen que parar, a la formación y a la modernización de la flota, es de 24 millones de euros.
De nuevo, ¿sabe usted lo que vale un barco de pesca?
Yo me he tomado esa molestia.
El más pequeñito, el más simple, vale un millón de euros.
Si nos vamos a algo más complejo, vale 1,75 millones de euros.
Y usted tiene 24 millones de euros para todo el programa.
Oiga, yo creo que esto es una burla a los productores, a los pescadores, a los armadores, a los trabajadores, a todas y cada una de las personas que se dedican de una forma complicada, porque el mundo de la mar es muy complicado, a intentar ganarse la vida con dignidad.

Fomento de la acuicultura ecológica y producción ecológica.
Este grupo parlamentario se ha destacado desde el minuto uno de esta legislatura por pedir programas de producción ecológica.
Yo quisiera datos, señora consellera, que me dijera usted, que seguramente los tendrá, en cuánto hemos avanzado en este sector de la producción, en cuánto hemos avanzado.
Sé que algunos grupos políticos después se incorporaron también a esta idea, que no es una idea nuestra, evidentemente, eso está circulando por el mundo hace muchísimo tiempo pero que, evidentemente, lanzamos nosotros.
Datos, por favor, señora consellera.

Política agraria común.
¿Se acuerda usted cuando hace no mucho le interpelé y le dije, Â«a mí me gustaría que usted cogiera del brazo, simuladamente, en fin, simbólicamente, al señor presidente de La Generalitat y se fuera por Europa a pedir, no a modo pedigüeño, sino lo que realmente nos correspondeÂ»?
Y usted me dijo, Â«yo soy rigurosamente y escrupulosamente…, eh…, observo rigurosamente las competencias de cada uno; el gobierno de la nación por un lado, el gobierno de La Generalitat, por otroÂ».
Bueno, pues ahora dice usted que la comunidad, la conselleria, en concreto, debe ser un actor presente en las mesas de debate comunitario y participar en los grupos de trabajo de la política agraria común.
Bien, bienvenida sea al fantástico mundo de la cooperación europea con la Comunidad Valenciana y pedir algo de lo que nos corresponde de los muchos impuestos que pagamos los valencianos.
Nos alegramos de que haya usted, por fin, aterrizado, dicho sea sin segundas, en ese mundo (rient) de la cooperación europea-Comunidad Valenciana.

Y, en cuanto al cambio climático y recuperación ambiental, también, una cantidad ridícula de dinero.
¿Se acuerda usted cuando le denunciamos -no a usted, evidentemente- la existencia de un vertedero en una ciudad próxima a la ciudad de Valencia?
¿Sabe usted lo que ocurrió?
Me contestó enseguida, es cierto; habían impuesto ustedes una multa al vertedero.
¿Sabe lo que ocurrió dos semanas más tarde?
Se ha abierto otro vertedero al otro lado de la autovía.
Es decir, la capacidad que tienen ustedes de vigilancia y de corregir los errores que no son suyos porque ha sido una culpa in vigilando por su parte, es mínima.

Por lo tanto, ya para finalizar, señora consellera, creo que esta política suya no nos lleva al desarrollo ni a la mejora de la agricultura, de la pesca, del medio ambiente, de la lucha contra incendios, etcétera, etcétera, de la Comunidad Valenciana.
Creo que está usted instalada perennemente, permanentemente, en esa aurea mediocritas que decía Horacio.
Bueno, aquí estoy, sobreviviendo, en fin, que pase la legislatura, que llegue hasta al final y, después, el que venga detrás, perdóneme la expresión, que arree.

Gracias, señora consellera.

(Ocupa la presidència el president senyor Jorge Bellver Casaña)

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Tormo.

I, ara, per part del Grup Parlamentari Podemos-Podem, té la paraula per un temps màxim de huit minuts, la il·lustre diputada Beatriz Gascó.

La senyora Gascó Verdier:

Gràcies, president.

Bon dia.

Senyories, bon dia.

Consellera, moltes gràcies per la seua compareixença.

Bé, el primer que volem dir és que ens alegrem molt que d'alguna manera esperem que les nostres demandes hagen segut també escoltades i siga una de les raons per les quals la seua conselleria compta enguany amb 34 milions més que l'any passat i.
.
.
No són 34?
(Remors) Ah, són 52 milions, perdó.
Però bé, nosaltres hem estat demanant i quasi exigint al president Puig que les polítiques mediambientals i agràries havien de tindre un pes específic molt més important en el pressupost global i, per això, una de les nostres demandes era arribar almenys al 2%, cosa que, a la fi, s'ha aconseguit i em sembla, almenys, un bon punt d'inici per a aquest debat.

Com sap, per a nosaltres hi ha diverses qüestions que han segut prioritàries en el nostre treball durant esta legislatura.
Una d'elles és la dels residus.
I ens agradaria saber, amb una dotació pressupostària que sembla, pel que hem vist en els detalls, a voltes un poc complicat entendre els pressupostos com s'organitzen amb el detall absolut, però sembla que destinen 350.
000 euros a.
.
.
, a la recollida selectiva de residus i, clar, tenint en compte el retard tan brutal que patix la Comunitat Valenciana respecte.
.
.
, sobretot, en la recollida selectiva de matèria orgànica, 350.
000 per a tota la recollida selectiva em sembla poc.
Volia que, per favor, ens especificara si això és així o no ho hem entés bé.

Seguim nosaltres notant un problema de visió de futur i de coordinació i, sobretot, d'inspecció.
Aleshores, volíem saber si pensen augmentar el cos d'inspectors.
Sabem que ja havien fet l'esforç d'augmentar de tres a sis, però entenem que en calen molts més.
Si ho comparem amb altres comunitats com la madrilenya per exemple, estem en un net retard respecte a la nostra capacitat inspectora i sancionadora.

I en este sentit, pensem que precisament per a saber què estan fent les plantes, els consorcis; si s'està complint o no la normativa -per desgràcia, en molts casos s'està incomplint la normativa europea- necessitem dotar-nos d'una capacitat humana molt major de la que fins ara hem tingut.

A banda, cal també coordinar eixos consorcis i coordinar tot l'esforç que hi ha en la gestió de residus, evidentment.

Respecte a.
.
.
l'aprovació de la llei forestal i, en general, la política de gestió sostenible forestal, volíem saber.
.
.
, hem vist que l'agència de canvi climàtic continua baix de presidència, amb la mateixa dotació que va aconseguir l'any passat, que són 451.
000 euros i volíem saber si d'alguna manera, com això la llei ho va deixar obert, si el fet que en pressupostos aparega l'agència baix de presidència és perquè la seua conselleria ha decidit no liderar, diguem-ne, la capacitat de coordinació i de direcció sobretot d'eixa agència o si és perquè per ara s'ha quedat ahí perquè estava ahí l'any passat i continuem igual.

La qüestió és que ens alegrem que continue existint amb una dotació pressupostària, però si ha de passar el mateix que enguany, és a dir, que no s'ha creat l'agència i no s'ha executat.
.
.
, s'han executat zero euros del pressupost, doncs haurà sigut un poc una creació inútil.

Aleshores, volem saber de quina manera la seua conselleria s'assegurarà que l'agència es cree, siga baix presidència o baix de la seua conselleria, però que es cree i, sobretot, que comencen a treballar el més aviat possible.

En eixa línia també volem saber si pensen.
.
.
, ha parlat vosté de les lleis.
.
.
, dels fons que es destinen a la llei d'estructures agràries, a la llei de l'horta i, evidentment, no podem fer més que recolzar eixes actuacions, perquè per a nosaltres també ens hem.
.
.
, hem apostat per eixes dos lleis i em sembla molt important dotar-les del pressupost necessari, però respecte precisament al desenvolupament normatiu de la llei i tots els cossos o els apartats que preveia, com la creació del fons ambiental o la creació del centre del propietari forestal, que algun tipus de dotació podria necessitar, no ho veiem reflectit en estos pressupostos.

Respecte a qüestions més agràries.
.
.
Ah, no, encara estem.
.
.
Hem vist que hi ha en l'annex d'inversions de la sotssecretaria, hi ha un apartat, crec que és al que es referia també el company Tormo, que preveu la renovació de.
.
.
, no, parla de transport i són 2.
287.
000 euros.
Volíem saber si part d'eixa dotació està prevista per a la renovació de cotxes per als agents mediambientals.

Com vosté sap respecte a la PNL que es va aprovar ací per unanimitat, es preveia no sols que en el 2019 s'havien d'incrementar les places noves d'agents -també és una altra pregunta, volem saber si les places noves van a poder-se convocar per a enguany-, sinó que, a més, hi havia una qüestió que era la renovació dels medis de transport i de la roba de treball, etcètera.
Volíem saber si hi ha alguna part del pressupost dedicat específicament al compliment de la PNL que es va aprovar ací.

Respecte a les infraestructures agràries, són 45 milions que veiem destinats a la modernització del regadiu i volem saber si d'alguna manera, com que és una dotació important que ja s'està fent en els anys passats, si d'alguna manera també s'està estudiant l'impacte que el recolzament quasi exclusiu d'eixe sistema a l'hora d'augmentar.
.
.
, a l'hora de mantindre el regadiu, si s'ha fet un estudi per a conéixer l'impacte, possiblement negatiu també.

Perquè nosaltres evidentment no podem fer una altra cosa que recolzar la racionalització en l'ús de l'aigua.
Però també estem preocupats, primer, que incremente el nombre d'hectàrees de regadiu i, segon, que això supose la fi del regadiu tradicional, sobretot en comarques tan importants com la Vega Baixa.
 

Volíem també saber per quina raó l'IVIA compta amb 572.
000 euros menys enguany, quan pensàvem que era una aposta necessària, la de recolzar l'IVIA i les seues capacitats en la investigació agrària.

I, finalment, si ens pot especificar, per favor, quants diners pensen posar en el recolzament de la ramaderia extensiva i, en particular, el suport a les pràctiques més sostenibles en les comarques d'interior.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Gascó.

I, ara, per part del Grup Parlamentari Popular intervindrà en primer lloc l'il·lustre diputat senyor José Ramón Calpe per un temps màxim de huit minuts.

El senyor Calpe Saera:

Moltes gràcies, senyor president.

Moltes gràcies també, senyora consellera, per la seua compareixença.

Clar, sembla que hui vosté ha vingut ací a traure pit del creiximent de la conselleria.
Però jo també li he de manifestar la preocupació.
El nostre grup ve denunciant que el creiximent del pressupost de La Generalitat -el creiximent notable d'enguany- se deu a una previsió fictícia d'ingressos, en uns 2.
600 milions d'euros, que ha permés que totes les conselleries cresquen.

I jo el primer que he de fer és desmentir que no és que vosté haja guanyat pes dins del Consell o que vosté haja convençut el president o el conseller d'hisenda que necessitaven més recursos.
És que dins d'esta ficció que han creat augmentant els ingressos, ahí està la quota que a la seua conselleria li tocava.

Però, clar, és molt preocupant perquè si eixos ingressos no vénen, com tot fa suposar, caldrà anunciar no disponibilitat de crèdits i, per tant, tots els crèdits que vosté ara ens ha anunciat que pugen tant i que estan tan bé, al final no va a ser aixina.

Per tant, en fi, lamentant esta falta de serietat en la confecció dels pressupostos, n'hi han coses que vullgueren que ens aclarira.

Per exemple, clar, creix molt el pressupost i creix molt, per exemple, el capítol II.
El capítol II és preocupant perquè, efectivament, normalment respon a obligacions que contrau l'administració amb tercers.
Són despeses corrents, són contractes de servicis.
.
.
en fi, diverses coses.

I, clar, n'hi han augments notables.
Per exemple, en el programa 714.
80, sobre el pressupost vigent d'enguany se puja 5 milions d'euros.
O en el qualitat i producció ecològica, per a despeses diverses a més, se puja en un milió d'euros en números redons.
Vullguérem alguna explicació sobre eixes pujades a què van destinades.

Hem de discrepar també sobre que va a tindre un reflex pressupostari la posada en marxa de la llei d'estructures agràries, que segurament quedarà aprovada definitivament en les properes setmanes i que efectivament caldria tindre una previsió.
 

Clar, el que vosté ha parlat, parlant d'obres de regadiu o de col·laboració amb entitats locals per a camins rurals és una cosa que ja en la llei vigent de 2002 estava.

Curiosament, vosté sols anuncia com a inversions per a la llei d'estructures agràries aquelles que en la llei se contemplen reproduint pràcticament literalment les disposicions de la llei de 2002 i sobre totes les altres novetats que conté la llei d'estructures agràries no hem vist cap previsió concreta.

Però, a banda que tampoc ens fiem, no ja per la ficció dels ingressos, que crec que és el que de veritat deuria preocupar-nos d'este pressupost, sinó també per la seua capacitat de gestió, perquè, per exemple, estan reproduint inversions.
.
.
Per posar-li un exemple, la conducció d'aigües residuals de la Marina Baixa tenia per a enguany 2.
600 milions i per a l'any que ve 2.
600 més.
¿Què han fet?
Han posat per l'any que ve el que teníem enguany que pel que es veu no han executat i per a 2020, el que estaria l'any que ve.
O siga, que estem retardant coses.
Per tant, si augmenten el pressupost, no el gestionen i no l'executen, poc farem.

I si en la llei d'estructures agràries, com li dic, no veem inversions concretes, en la llei de l'horta sí que en plantegen -per cert, en un capítol distint, tampoc entenem per què, però en fi seria una qüestió administrativa- i ens preocupa les despeses de funcionament.
Al final hem creat un ens gestor i tindrem probablement més despeses en el funcionament de l'administració.
I això, ¿en què se va a traduir d'avantatges per al sector?
Creem que no és eixe el camí exactament.

Creem que seguixen havent mancances que són importants.
En sanitat vegetal, creem que se fa curt l'esforç, seguix havent absència de tractament dels danys que causa la fauna salvatge i que és una preocupació que va en augment en el sector.
Seguix absent l'aposta per a afavorir la reconversió varietal i això sí que podria tindre reflex en l'aplicació de la llei d'estructures agràries.
I, sobretot, em sorprén el pressupost de l'IVIA.

Vostés, el dia 30 d'octubre, firmen com a Consell un pacte amb Podem i diuen que van a tindre el 2% del pressupost de La Generalitat.
Inclús en tota la ficció que han creat unflant els ingressos no arriben al 2%, se queden prop.

Però l'IVIA és que diuen vostés que li donaran major protagonisme i que augmentaran els seus mitjans humans i econòmics.
I, sorprenentment, cinc dies després, ve vosté ací per a explicar-nos, espere, per què se reduïx el pressupost de l'IVIA.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Calpe.

I ara per a continuar la intervenció del Grup Parlamentari Popular, la senyora Elisa Díaz.

La senyora Díaz González:

Gracias, president.

Y gracias, consellera, por su escueta explicación de los presupuestos -lo que le ha restado del tiempo, igual que me va a restar a mí- respecto de medio ambiente.

Decirle que cuando usted habla de casi, casi han recuperado los niveles de 2011 nos pone en buen lugar, porque precisamente la legislatura pasada fue en la que más tuvimos que sufrir la situación económica -que estaba además sufriendo también todo un país, España- y que, por tanto, que nos diga, después de tantos años que ha gobernado el Partido Popular, que por fin casi llegan a esos niveles de 2011 pone en buen lugar todo lo que sí que estábamos invirtiendo en medio ambiente y que, llegada una crisis como la que llegó en 2011, sí que tuvimos que vernos bastante perjudicados.

Si bien dicho esto, incidir en que una cosa es ese aumento con ficción también en los presupuestos que hacen y otra cosa es la ejecución del presupuesto.
Cómo no, hablar de esa falta de ejecución del presupuesto en cada uno de los programas.

Decir que.
.
.
-y ya centrándonos en cada uno de ellos, hablando de agua- para los regantes lo más importante dentro de la Dirección General del Agua son las inversiones.

Y las inversiones que siempre han estado por encima del 60% en el presupuesto de esta dirección general, pues siempre se había sobrepasado y aquí vemos cómo hay un aumento del 3,7%, que vemos que, dada la situación de sequía desde 2015 en la Comunidad Valenciana, creemos que no es suficiente, evidentemente.
Y que usted un año no reconoce ese déficit hídrico, al año siguiente dice que ya lo reconoce y ya no sabemos cuál es la situación y cuál es lo que usted piensa sobre el déficit hídrico de la Comunidad Valenciana y si va a poner.
.
.
, bueno, ya vemos que presupuestariamente no van a poner muchas herramientas y que al final van a dejar que otros presidentes de otras comunidades manejen la falta de agua de nuestra comunidad, desgraciadamente.
 

Si vamos a la ejecución del presupuesto, vemos en obligaciones reconocidas -que ya no en pagos, porque eso ya depende de otra conselleria-, un 41%.
Por lo tanto, deja bastante que desear.

Y vemos además cómo desaparecen ayudas tan importantes para los ayuntamientos como para obras urgentes de obras hidráulicas.
Pero bueno, ustedes lo hacen desaparecer.

Y como también nombraban esos trabajos externos, que aumentan un 230%, nos gustaría saber si tienen pensado para qué son.
Porque el que suba de 1,8 a 4,2 millones de euros, nos gustaría saber qué es lo que.
.
.
Tanto criticaban antes esa aplicación económica de 227 -creo que es-, pues que ahora la aumenten y ya no solo en esta, sino en otros programas también lo hacen.

Bueno, me da tiempo a hablar de gestión de residuos.
Por favor, un momento y ya dejaré los otros dos para la réplica.

En calidad ambiental, vemos cómo hay unas transferencias de capital que aumentan unos 5 millones de euros, que luego supongo que son lo que se.
.
.
, al final viene a aumentar los fondos Feder, que son prácticamente esos 5 millones de euros.

Nos felicitamos porque por fin nos hacen caso e incorporan en los objetivos el servicio valenciano de meteorología, si bien estudiar la viabilidad de puesta en marcha.
 

No creemos que lo vayan a poner en marcha evidentemente, después de que llevan tres años negando.
.
.
, o sea, votando en contra de esa enmienda que presentamos anualmente el Grupo Parlamentario Popular para que lo creen, conforme a un acuerdo que se adoptó en estas Cortes Valencianas.

Bueno, y aquí las inversiones reales bajan.
Bajan un 1,67%.

El senyor president:

Senyoria.

La senyora Díaz González:

Es importante este dato, porque, como decían, esto de que se tiene que reciclar y tenemos que tender a vertido cero y demás, vemos difícil cómo lo van a hacer cuando, por ejemplo, partidas como la que había en 2018 para el consorcio de la Vega Baja, de 800.
000 euros, a día de hoy no se ha ejecutado ni un solo euro, no se ha hecho absolutamente nada.

Por lo tanto, deja bastante en entredicho su credibilidad.
Por mucho que aumente el presupuesto, si no se ejecuta luego, de nada sirve, señora consellera.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Díaz.

I ara per part del Grup Parlamentari Compromís i per un temps màxim de huit minuts, la il·lustre diputada Graciela Ferrer.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Moltes gràcies, senyor president.

Moltes gràcies, senyora consellera, per les seues explicacions en relació amb les diverses partides que s'inclouen en este pressupost.
A mi m'agradaria fer per a començar una comparativa.
Pressupostos 2019, estem parlant per a aquesta Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, de 404 milions d'euros.

2015, pressupost 2015, últim aprovat pel Partit Popular, 267.
I si ens n'anem a més enrere, no al 2011 que comentava la senyora consellera, sinó al 2008, 697.

És a dir que estem remuntant un deteriorament brutal, tant des del punt de vista de personal, de dotació de personal com de dotació de mitjans per a portar a terme les polítiques ambientals de compliment de la normativa ambiental.

I també la política agrària que aquest Consell s'ha compromés de manera ferma a reflotar, a posar en el centre de la política la millora de les estructures agràries, la valorització de l'activitat agrària, de l'activitat ramadera i també pesquera.

En definitiva, la revitalització del món rural i també de la indústria agroalimentària vinculada a ella, mitjançant la diferenciació de producte, mitjançant la qualitat diferenciada, mitjançant la incorporació de coneixement i tecnologia.

Mitjançant la incorporació dels criteris de sostenibilitat que són fonamentals no sols per la necessitat d'adaptació al canvi climàtic, sinó també per poder competir en l'exterior i poder conservar els nostres territoris, els nostres paisatges i també la nostra cultura.

Com deia, 404 milions front a 267 de l'últim pressupost popular, un 51% més.

I, si anem per partides pressupostàries, la d'estructures agràries, que és fonamental per a portar a terme aquesta política d'adaptació al canvi climàtic que estàvem comentant abans, l'increment és del 24% respecte a 2015.

A pesar i malgrat que encara continuem pagant obres que s'han fet fa deu o quinze anys, pel famós mètode alemany, i no sols el principal, sinó també quasi un milió d'euros d'interessos, que això no hem d'oblidar-ho.

També en aquesta partida és fonamental la aposta pel món cooperativista, per les iniciatives de gestió en comú que existixen i que poden existir en el futur, per estudiar a nivell comarcal com està funcionant la modernització dels regadius, per continuar fent infraestructures i millorant infraestructures de regadiu, allà on el context i la situació les fa necessàries.

També, respecte, per exemple, el programa d'ordenació i millora de la producció agrària, resulta que, si ens fixem respecte al pressupost 2015, s'ha incrementat en un 11%.

I ací vull saludar i celebrar que s'incorporen tres línies per a posar en pràctica, per a implementar la llei de l'Horta i el pla de desenvolupament agrari de l'Horta, i l'ens gestor de l'Horta que dinamitzarà una comarca fonamental per al nostre país, i que els malastrucs dien que no anàvem a fer res.

Doncs resulta que existix un pla de desenvolupament agrari i se posarà en marxa.
Un pla que per cert s'ha dissenyat d'una manera participada i participativa per totes les persones interessades.

També la qüestió de la implantació i el suport a les mesures amb fons europeus, que crec que és fonamental el suport a la subscripció d'assegurances agràries.
En el cas del programa d'agricultura i ramaderia, respecte a 2015, un increment de quasi el 50%.

Eixa és l'aposta del Botànic per millorar les pràctiques de cultiu i d'ús de fitosanitaris, de continuar treballant i reforçant la lluita biològica que ens està donant per algunes plagues situacions de ser capdavanters en l'aplicació i el coneixement.

La col·laboració amb els altres, la col·laboració en el món cooperatiu.
També les mesures de benestar animal.
Respecte al programa de qualitat i producció ecològica I+D+I, un increment respecte a 2015 de partides del 52%.

Continuem apostant pel desenvolupament rural en línia amb la sostenibilitat i la revalorització dels valors del nostre territori i la nostra gent, per la promoció de la qualitat diferenciada, per la promoció de la investigació, i també de la transferència de coneixement als usuaris, als llauradors, a les llauradores.

I per la producció ecològica, que està creixent la seua importància de manera substancial des que se posà en marxa el primer programa, el primer pla valencià de producció ecològica en l'any 2016.

També en l'apartat del programa de pesca, hi ha un increment del 48% respecte al que se gastava en 2015.
I s'aprofiten els fons europeus, com no podia ser d'una altra manera.
Si tenim oportunitats, les aprofitem.
Això és fer bona gestió.
Igual que en el cas de la PAC i la competitivitat.

També respecte al medi natural i avaluació ambiental, ens felicitem que podem dir que s'ha més que duplicat el pressupost respecte al de 2015.

No vaig a abundar ací, perquè ho ha explicat de manera detallada la consellera, respecte de la importància de les inversions en restauració hidroforestal, en vida silvestre, en rehabilitació d'hàbitats d'interés comunitari, en les actuacions de manteniment d'espais naturals, etcètera.

També en l'apartat de canvi climàtic i qualitat ambiental, més que es duplica el pressupost respecte el que n'hi havia en 2015, un 108% respecte al que hi havia en 2015.

I es continua apostant pels consorcis, per la redacció i elaboració de plans zonals de residus, per la seua implementació, per donar suport a les entitats locals, cosa que també haurien de fer altres entitats locals que són supramunicipals, i que per això estan, com les diputacions, en particular la d'Alacant i la de Castelló.

I respecte a la gestió de l'aigua, es continua en la línia d'inversions que s'havia programat, que s'estava executant, de suport als municipis en matèria d'abastiment.
També de prevenció d'inundacions i en obres de reutilització d'aigües depurades.

Per últim, respecte a prevenció d'incendis forestals, un increment de quasi el 80%.
.
.

El senyor president:

Senyora Ferrer.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

.
.
.
respecte al pressupost de 2015.

Se m'ha acabat el temps.
Li agraïxc al senyor president la seua vènia per a no tallar-me el discurs.

I això en definitiva ho acabe en tres frases: malgrat l'infrafinançament que continuem patint i contra el qual continuarem lluitant, s'estan posant les prioritats de la conselleria d'agricultura i medi ambient en les polítiques, que no sols van a canviar el model productiu, sinó que van a millorar la vida de les persones.

Hem de continuar.
.
.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Ferrer.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

.
.
.
per aquesta senda.

Moltes gràcies, senyora consellera, i senyor president.

El senyor president:

Moltes gràcies.

I ja per la última de les intervencions dels grups parlamentaris i per part del Grup Parlamentari Socialista, té la paraula l'il·lustre diputat senyor David Cerdán, per un temps màxim de huit minuts.

El senyor Cerdán Pastor:

Gracias, president.

Consellera, los periodistas utilizamos la expresión aquella de que las opiniones son libres y los hechos son sagrados.
Puede estar tranquila, porque opiniones aquí ha habido muchísimas.
Â«Yo creoÂ», Â«yo pongoÂ», todas negacionistas, todas en negativo, y desde luego que han aportado poco en cuanto a la formulación de las cuentas para el 2019.

Yo prefiero, como plumillas, centrarme en los hechos sagrados, y los hechos son evidentes, ¿no?
, y son innegables en este caso.

Mire, partíamos de una situación muy compleja, con una reducción drástica, que no solo se justifica por la crisis económica, sino por una política privatizadora y desde luego neoliberal, que castigó, y mucho, al medio rural, y desde luego a la agricultura, la ganadería y a la pesca.

Y que convirtió nuestros recursos forestales, nuestro territorio, nuestro medio natural en un parque mercantilista, donde todo se compraba, se vendía o se subastaba de una manera disimulada o indisimulada, depende de cómo interesare.

Mire, voy a los hechos, que son sagrados.
Hemos pasado de un 2016, que fueron los primeros presupuestos que formuló este Consell, este gobierno, al 2019, con un incremento del 43,86%.
Claro, el único pero que algunos les pueden poner es: Â«Yo creo queÂ».
Pero la realidad es que es una constatación.

Pero la realidad es que es una constatación.
Estamos cansados  muchas veces de decir que no es suficiente, no es suficiente, y una vez que es suficiente, que hemos demostrado que este gobierno tiene un compromiso real con la gente que vive en el campo, que lucha en el campo, que cuida de sus animales, que nos da de comer, que protege y que hace rentable y por lo tanto más seguro también nuestro medio natural, cuando ese incremento financiero se produce, entonces no me lo creo.

Es un negacionismo poco constructivo, desde nuestro punto de vista.
Yo creo que la formulación de estas cuentas de 2019 son unas cuentas que consolidan un modelo propio de la defensa valenciana de lo que es nuestro sector primario, con todas sus letras.

Creo que actualiza el modelo de gestión para el siglo XXI, creo que de una manera pionera, de nuestro medio ambiente, nuestros espacios naturales, y desde luego nuestros recursos.

Y con una componente que es muy importante, y que siempre olvidamos, y que es secundario pero que es vital para muchos, que es el asentamiento de la población en el ámbito rural, su defensa, su promoción y desde luego el efecto de desertificación poblacional que se está produciendo en nuestra comunidad, como en el resto del conjunto de la Unión Europea.

Desde luego, estos presupuestos no son muy efectistas, pero yo creo, por lo que le conozco a usted y al secretario autonómico, no se busca ser efectista sino efectivo.
Y desde luego, creo que sí lo conseguimos.

Por primera vez, el campo no es un granero de votos de cualquiera, es mucho más.
Y desde luego, como le he dicho antes, el medio natural no es un simple bien económico al servicio de unos pocos.
Yo creo que es mucho más.

Mire, pero desde luego insisto, conociendo al secretario autonómico y a la consellera, no somos triunfalistas.
Es verdad que no estamos bien, pero como hechos objetivos creo que estamos mejor que de donde veníamos.

Y creo que estamos mejor que de donde veníamos porque, si nos hacemos preguntas básicas, encontramos en estas cuentas respuestas muy concretas.

¿Cuáles son los retos del sector primario?
Pues evidentemente la rentabilidad de las explotaciones, es una preocupación constante de todos los que nos preocupamos de esta esfera.

La renovación generacional, fundamental para asegurar lo siguiente, y que ambas dos… Perdón por ambas dos.
Ambas, sea a través de un sistema sostenible que garantice nuestro modelo al que no renunciamos.

Es decir, de sector agroalimentario con capacidad de innovación y de exportación, introduciendo otros elementos que son fundamentales, como la producción ecológica, los canales cortos y desde luego unos sistemas de producción que sean sostenibles medioambientalmente.

Es decir, menos pesticidas, menos antibióticos en ganadería, una pesca más razonable, y desde luego una gestión forestal, luego incluiré en aquello, que también sea respetuosa, oye, y rentable, que no nos negamos a ese elemento.

Los socialistas, los de izquierdas, no vivimos en las nubes, pero sí aspiramos a la utopía.
Y, desde luego, entendemos que nuestro aspecto, nuestro sector agrario, agropecuario, nuestro medio natural si tiene que ser algo es sostenible y rentable porque ambas cosas van unidas de la mano.

A esos tres retos que decía, pues yo veo aquí respuestas muy concretas.
Estructuras agrarias, 38,6 millones, es un porcentaje importante.
No me preocupa que no sea acorde a la aprobación de una inminente y excelente ley de estructuras agrarias, porque todo el mundo sabe que la aplicación y la promulgación de una ley no generan una necesidad económica instantáneamente.

Esa ley necesitará ser digerida por los agentes sociales, tendrá que ser asentada a los territorios, la gente de las comarcas de los pueblos tendrán que ver cuál es la utilidad y eso requiere un tiempo.
Y ese tiempo es el que sí que nos va a obligar, evidentemente, a hacer unos presupuestos para aplicar esa ley en el 2020, que no me quepa duda que lo hará un gobierno como el que hoy tenemos.

Puedo poner muchos más ejemplos.
Para estas respuestas tenemos unas importantes cantidades de infraestructuras agrarias, 21 millones.
En ordenación y mejora de producción agraria 45,5.
En agricultura y ganadería 44.
En la PAC…, que sí tenemos un modelo de PAC.

Yo creo que le he escuchado muchas veces que, respetando evidentemente cuál es el papel, la jerarquía y las instituciones que tienen que competir y luchar por un modelo, evidentemente, por primera vez esta tierra -yo voy a mirar al secretario autonómico- tiene un modelo claro de cuál es la PAC que asiente la agricultura mediterránea, la pesca mediterránea indistintamente de la preponderancia que siempre han tenido los modelos continentales.

Con lo cual yo creo que sí se está haciendo, evidentemente, un ejercicio de responsabilidad, pero también de reclamar lo que nos pertenece.
Y tiene un asiento contable en estos presupuestos del 2019.

El dinero no lo es todo, evidentemente, en política.
Pero, desde luego, creo que sí marca los rumbos de la política.
Yo creo que aquí están muy bien dibujados, creo que es un acierto y creo que es la senda para este gobierno, desde luego, y para los futuros que puedan venir, estén quienes estén -espero que sigan los mismos, aunque lo veamos desde otro punto de vista algunos-, para poder desarrollar esta senda que yo creo que es positiva y que, desde luego, va a marcar un punto y final a otros modelos que no eran acordes con las necesidades reales de nuestro territorio.

En materia de gestión de nuestro medio natural podemos aportar exactamente los mismos.
¿Cuáles son los dos retos que cualquier ciudadano se puede plantear?
Pues uno muy básico, cómo atajamos uno que genera una alarma social y un coste evidentemente claro que son los incendios.

Y, desde luego, el otro reto fundamental es qué modelo de gestión forestal hacemos para hacerle frente al cambio climático y a una masa forestal con esa complejidad que tiene y esa diversidad de propiedad que no todo es responsabilidad pública sino que está en manos de la iniciativa privada.

Pues está muy claro.
En prevención no son menores los incrementos en las partidas presupuestarias.
Estamos hablando de casi veintiocho millones, 27,5 millones.
Yo creo que eso es muy importante.
Y, desde luego, medio natural y gestión forestal la cantidad no es baladí, mal que le pese a los negacionistas.
46 millones creo que es una cantidad que demuestra, no solo la importancia que le da, sino el interés y la capacidad de gestión que nosotros le queríamos poner.

Tiene retos importantes.
En la ley está el centro de propiedad forestal que es un gesto muy claro de cómo compartir esta corresponsabilidad con los propietarios.
Y prepararnos, de una manera pionera, yo creo que otra vez lo somos en esta materia, el pago de servicios ambientales que, si la administración estatal lo desarrolla, estaremos en buena predisposición.

Aprovechando la buenhomía y la gentileza del presidente, acabaré diciendo que mire, estamos en un momento de tensión donde hay un viejo modelo que quiere resurgir y hay un modelo que requiere una actualización.
Y hay otra tensión fundamental que es entre el rupturismo -cambiarlo todo a veces para no hacer nada- y de esa transición sosegada.

Yo creo que hemos acertado en estos presupuestos, porque conjuga su capacidad de actualizar el modelo con la capacidad también que aporta nuestro secretario autonómico de hacerlo con sosiego.
Yo creo que ese es el camino, el crecimiento en los presupuestos lo demuestra.
Yo creo que la senda está marcada y, desde luego, si seguimos en esta línea el éxito también está más que asegurado.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Cerdán.

I ara per a intentar contestar a les preguntes que li han plantejat i els dubtes que li han plantejat els grups parlamentaris i per un temps màxim de quinze minuts té la paraula la senyora consellera.

La senyora consellera d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:

Gràcies.

Sí, voy a intentar responder.
Son muchas observaciones, muchas preguntas de detalle.
Pero sí que, bueno, voy a intentar en este momento.
Si no, queda otro turno y, si no, como siempre estoy a su disposición para aclarar cualquier otra cuestión.

Pues sí, es un presupuesto para nosotros es un reconocimiento desde el Consell de la importancia de estas políticas y el reflejo en más de cuatrocientos millones de euros es lo que es.
Es priorizar al mismo tiempo y continuamos atendiendo a todas las necesidades y la emergencia social con que nos encontramos esta Generalitat valenciana, este Consell ha sido una apuesta.

Y, sobre todo, eso se logra por la priorización y por la buena gestión.
Y para nosotros pues sí, alcanzar esos 404 millones de euros, que sí que suponen un 2% del presupuesto sobre el gasto no financiero, se ha hecho con realismo, desde luego con eficacia, con la demostración de que en estos tres años y pico de gestión de ha gestionado bien.

Desde luego no ha sido con triunfalismo, pero lo que no se puede aceptar es un catastrofismo de que aquí no hay nada ni nada hecho, porque se están haciendo muchas cosas.
Y si me han escuchado bien y si no les invito a repasarlo, mucho de lo que estamos planteando es la consolidación de líneas de trabajo bien nuevas, o bien de que estaban abandonadas durante mucho tiempo, o que hemos reforzado por la necesidad también de adaptarse al sector agrario, agroalimentario, o a las nuevas normativas ambientales o los nuevos retos a los que nos enfrentamos.

Por eso y para nosotros sí que era un logro, desde luego, recuperarnos después de los recortes, que no solo fueron en términos presupuestarios, sino sobre todo en términos de personal y también de medios.
Eso se está recuperando, se está recuperando también esa capacidad de gestión y esa capacidad de inversión que creo que, como mínimo, es para reconocerlo.
También gracias a todo el personal de la conselleria.

Con respecto a la ejecución presupuestaria que es un clásico que sacan y es un clásico volver a plantearse dónde miran los datos.
Yo tengo a 30 de septiembre de 2018, en fase AD estamos al 96% y en fase OK al 70%.
A 30 de septiembre del 2018.
No hemos podido.
.
, los servicios están acabando de contabilizar a 31 de octubre y, bueno, pues el mes que viene todo esto habrá aumentado.

Pero insisto, fase AD…, perdón, esto es prevención de incendios, por cierto, el 96%.
Fase AD un 75%.
Entonces, mire, no sé dónde mira.
Aparte estamos… Esto es hasta septiembre y entonces, si me voy a diciembre de 2017, el global de la conselleria es una ejecución fase OK 81%, que está muy bien.

Es una ejecución media que, además, hemos ido aumentando en los tres años y es una ejecución más que satisfactoria de los presupuestos.
Así que hagan el favor de mirar los datos con precisión porque parece que todavía no ha encontrado dónde tiene que mirar.

Con respecto a personal, pues sí, hemos hecho un esfuerzo enorme por recuperar personal además en secciones que eran muy necesarias, como les he explicado.
Y expliqué la semana pasada o la anterior toda la cuestión de la reestructuración y modernización de las oficinas comarcales, evitar que muchas oficinas se quedaran sin suficiente personal, dotar de equipos mínimos.

También mejorar la situación laboral mediante la reclasificación de muchas personas, de muchos trabajadores y trabajadoras que están en una situación que merecía reconocer.
Hemos reforzado varias secciones.
Como les decía hemos creado ese servicio nuevo de prevención, reutilización, fomento de reciclaje y gestión circular de recursos.

Con lo cual también se pueden enfocar las actuaciones, el trabajo de la conselleria y, en particular, de esa Dirección General de Cambio Climático y Calidad Ambiental en la que residen muchas responsabilidades de inspección ambiental y de garantía de todos estos procesos.

Con lo cual se pueden enfocar al impulso de la economía circular, a la aplicación de las nuevas normativas y a preparar nuestros sistemas para cumplir los objetivos de reciclaje y todos los objetivos que hay sobre la directiva marco de residuos que después explicaré un poquito más.

Todo ese incremento de medios, de vehículos, en gran parte responden, efectivamente, a todo lo que venimos realizando ya de recuperar la dotación de medios de vehículos, de uniformes en los agentes medioambientales.
Pero también vehículos para otro personal de la conselleria que también realizan mucho trabajo de campo y necesitaba esa dotación.
Pero lo vamos haciendo conforme tenemos disponibilidad presupuestaria.

Alguna cuestión concreta.
Con respecto a la ley de estructuras, una ley importante que recoge muchas medidas, muchas actuaciones.
Una ley muy interesante que hacía falta desde hace muchos años porque va a atender, precisamente, esas debilidades estructurales de nuestra producción, la dispersión de las explotaciones.
Con un abanico de medidas muy interesante, muy innovador y muy estudiadas, muy participadas y con un respaldo  técnico importantísimo.

Y aquí me parece que es que, en alguna crítica u observación que se ha hecho con respecto a lo que planteamos en estos presupuestos para aplicación de la ley, es que no se han estudiado muy bien la ley.
La ley tiene una serie de medidas existentes -y lo dice muy claramente- que se basan en leyes anteriores de estructuras agrarias que había que modernizar.

Porque también había que actualizarlas, modernizarlas y llenarlas de nuevos objetivos, sobre todo, la adaptación de retos climáticos, de incorporación de las energías renovables en la gestión agraria.
Y todas esas medidas en gran parte son líneas que ya estaban en marcha y otras que se han reforzado.

Yo les puedo dar algunos detalles entre esos instrumentos existentes, tanto las actuaciones directas, las inversiones directas del capítulo VI que vienen aumentando desde el 2016 continuamente.
Ahora estamos a un ritmo de inversión de 21 millones de euros anuales, lo hemos venido aumentando.

El fomento del uso racional del agua de riego ha ido aumentando cada año también.
Les recuerdo que desde 2011 no se convocaba.
Es decir, medidas importantes, la mejora de caminos rurales también ha ido aumentando cada año.
El apoyo a las renovables que se meterá por aquí.

Y luego había otra serie de medidas, hay otra serie de medidas dentro de la ley que son nuevos instrumentos que, por un lado, no necesitan un reflejo presupuestario tan elevado, tan cuantioso, porque son el mapa agronómico que ya está y que es fundamental para hacer cualquier propuesta de reconversión varietal o de reconversión de la producción en el sector agroalimentario valenciano.

Todo lo que significan esas medidas de innovación social e innovación de gestión como son los instrumentos de gestión en común, la Xarxa de Terres.
No son medidas necesariamente presupuestarias o de inversión, son medidas de gestión, de innovación y de facilitar el acceso al mercado de tierras.

No sin dejar de recordar la importancia que tienen, precisamente para la agilización y la flexibilización del mercado de tierras, todas las medidas que incorpora la ley en materia fiscal, en aquel margen que nos dejan las competencias autonómicas para actuar en los incentivos fiscales por la reducción de los impuestos de transmisión patrimonial y algunos otros que están también recogidos en la ley.
Es decir, todo eso es lo que se recoge en la ley de estructuras.

Se complementa, como no, con medidas que hemos aprovechado de la Política Agraria Común.
Una de ellas, como se interesaba en particular, con respecto a la incorporación de jóvenes.
Como les he señalado, aumentamos la dotación a la incorporación de jóvenes.
Tenemos más de…, hasta la fecha de verano ahora todavía habrá más, ya 374 jóvenes incorporados en dos convocatorias.
Con los planes de inversión que tiene que presentar cada joven a cinco años incorporados.

Todo eso ha sido un esfuerzo también.
Porque -insisto- la convocatoria de incorporación de jóvenes llevaba años sin publicarse y ha habido una acumulación de jóvenes.
Lo cual también es un indicador de que hay un interés con todas las dificultades que sabemos que tiene y que estamos atendiendo por medio de muchas otras medidas, como son todo el impulso a las estrategias agroecológicas, a la producción ecológica.

Todo eso es aprovechar al máximo posible todas aquellas vías que pueden dar opciones o visos de rentabilidad, de mercado, de interés, para que los jóvenes y las mujeres se incorporen al sector agrario o aquellos que están no tengan que irse.

Todo esto, por ejemplo, uno de los datos -me acuerdo de memoria, pero si no puedo buscárselos- sí que hemos visto primero, como indicadores del éxito del Plan de producción ecológica, la línea que sacamos para ayuda a la certificación ecológica.
Cien por cien de las solicitudes.
Se está atendiendo a todo el mundo porque era uno de los factores, una de las barreras de entrada a la producción ecológica.
El coste en términos de tiempo y el coste efectivo para hacerlo.
Ahí estamos ayudando.

Tenemos otro indicador y es que nuestro objetivo era llegar al 20% de superficie ecológica en 2020.
Estamos ya alrededor del 10-11%, en unos pocos años se ha duplicado la superficie de acogida a ecológico.
Tenemos un margen de aumento enorme todavía en horticultura y en fruticultura.

En horticultura, precisamente, combinado con ese trabajo del catálogo de las variedades hortícolas y frutícolas pero, sobre todo, hortícolas tradicionales, que son las que mejor se adaptan a todo ello.
Todas las ayudas también que se dan a las razas autóctonas ganaderas.
Es decir, todo eso refuerza y da nuevas vías de salida.

Muy importante ahí, entre otras medidas y porque ha surgido la pregunta, el apoyo y el aumento de dotación que queremos darle a la participación de las empresas agroalimentarias en ferias.
Ferias nacionales, ferias internacionales que esa es una de esas líneas que queda dentro del capítulo II que parece que sea un capítulo muy grande, pero luego tienen todas esas actuaciones.

La asistencia a ferias.
Otra de las cuestiones que estamos haciendo, y lo preguntaban en alguna cuestión concreta, ese acompañamiento que hemos hecho y que continuamos haciendo en los grupos Leader, no solo a la hora de elaborar su estrategia, a la hora de constituirse como tal, sino que hemos hecho un acompañamiento en formación de divulgación de lo que suponen las estrategias locales y de como también esa red que se ha creado para que entre los grupos Leader intercambien proyectos, intercambien formas de actuación, y también desde la administración, desde la conselleria, poder hacer un seguimiento más cercano, en cierto modo también una monitorización y una ayuda para impulsar y para que arranquen todos esos proyectos.

Seguro que me dejo muchas cosas, pero quiero aprovechar un poco más el tiempo.

En cuanto a residuos, es muy importante todas las medidas que hemos estado poniendo.
Me decían algo de la inversión en los consorcios.
Me parece que hay un desconocimiento aquí por su parte, lo cual me sorprende, y sabe perfectamente que los consorcios no recibían ninguna ayuda de La Generalitat.
Por primera vez la estamos dando nosotros.
Son los consorcios los que tienen que articular sus planes de inversión y sus planes zonales, y esos son los que estamos apoyando, impulsando y en los que también otras administraciones locales tendrían que colaborar.
Ahí le digo que hemos aumentado un 55% la aportación de La Generalitat, tanto del capítulo IV como del capítulo VII, muy importante, porque es verdad que en 2019 es el año antes de 2020, donde hay que llegar a muchos porcentajes de reciclaje.
Le recuerdo también como nos dejaron la Vega Baja y todo lo que nos está costando salir de aquellas situaciones para empezar otra de esas líneas de trabajo importantísimas, que ha sido el sellado de vertederos, que sí que cada año estamos poniendo más de un millón de euros.
Este año también aumentamos -es que con tanto ruido no puedo concentrarme-.
Este año volvemos a aumentar la dotación para restauración de vertederos, tenemos 1,4 millones de euros.
Hemos ya sellado los vertederos de Peñíscola, de la Murada, de Campoamor, el de RCD de Llíria, estamos sellando Andilla, estamos haciendo el de neumáticos de Chiva -que creo que es el que se refería-, el de neumáticos de Godella, el vertedero de Basseta.
Estamos también trabajando para sellar los vertederos de Benicarló y de Vinaròs.

Es decir, es que la situación de los vertederos, que era una realidad que ellos, el gobierno anterior, sí que intentaba tapar, siendo uno de los principales efectos negativos también sobre el medio ambiente, pero también sobre la salud.
Esa ha sido una apuesta que está contenida en los presupuestos, una línea clara y continua cada año.

Con respecto a la recogida selectiva, no solo es que hay que mirar en ese capítulo que incluye los contenedores de orgánica, que tiene 350.
000 euros, que, por cierto, hemos aumentado en 130.
000 euros, sino que además precisamente esa línea de cofinanciación con el Feder, la automatización y digitalización -es que son palabras difíciles de decir- de los ecoparques precisamente van a incidir en la recogida selectiva, no solo la orgánica, sino de todo aquel tipo de materiales distintos que tienen que ir a una gestión separada desde el inicio, porque eso es lo que hace que luego la gestión en las plantas sea mucho más efectiva y en algunos casos incluso sea factible.

Pero además la virtud de los ecoparques y de todo este proyecto tan importante, en el que ponemos 5 millones de euros para cofinanciarlo con Feder, es que lo acerca a los ciudadanos, tanto por los ecoparques fijos como los móviles, lo acerca para facilitar, no solo para crear costumbres de reciclaje, sino para facilitar ese acceso a los ciudadanos y ciudadanas.

Como decía, continuamos las actividades de reducción y reciclaje, otros 300.
000 euros, y toda la participación de los consorcios, que ha ido en muchos casos, tenemos varios consorcios que están actuando de manera -bueno, me he comido el tiempo, perdón-, actuando de manera muy eficaz en el compostaje orgánico combinado con la gente de agricultura, con universidades, y todo esto se está avanzando.

El fondo de pesca es un fondo cofinanciado por el ministerio y los fondos europeos.
Nosotros complementamos aquellas medidas en las que podemos complementar, como he explicado, en la estructuración del sector, en la investigación en el sector.
Aquí quería hacerle una observación al señor Tormo, porque creo que me ha puesto el ejemplo, y le agradezco que haya tenido el interés de ver lo que cuesta la actividad agraria o la actividad pesquera, pero también le hago una advertencia.
Usted sabe que desde las administraciones públicas no podemos subvencionar directamente la compra porque sería ir en contra de una ayuda del Estado y de la normativa europea.
Por eso los programas son como son, las convocatorias son como son y la ayuda del PDR está definida como está definida, es decir, no se trata de esto.

Me quedan muchas cuestiones por responder, de agua, del CEAM, de la Dirección General de Medio Natural, que sí que ha sido desde luego una apuesta por nuestra parte de duplicar el presupuesto, reforzar el personal que también se está reforzando, impulsar muchos instrumentos normativos que no estaban hechos cuando llegamos, todas las medidas, la combinación de medidas agroforestales para lograr esos mosaicos que existían, se perdieron y tienen unas consecuencias a efectos de abandono del bosque o de incremento del riesgo de incendios.

Saben, les comenté en la comparecencia de incendios todo el impulso que le hemos dado a la agricultura, las ayudas a la agricultura de zonas de montaña, subiendo a 8,5 millones de euros, o a la agricultura de zonas con limitaciones naturales, los cursos, la formación, la experiencia casi piloto de la ganadería extensiva para actividades de prevención.
Es decir, todo eso combina muchas ayudas, que al mismo tiempo tienen que avanzar para ir cambiando esa situación de abandono en que nos encontramos, tanto en las políticas ambientales como las agrarias, y atendiendo a las necesidades ambientales o las necesidades de las personas.

Disculpe de nuevo por…

El senyor president:

Molt bé.

Rèpliques?
Sí.

En primer lloc, i per a fer rèplica, el senyor Domingo Rojo, per un temps màxim de tres minuts té la paraula.

El senyor Rojo Sánchez:

Buenos días, señor presidente.

Buenos días, consellera.

Simplemente dos preguntas.

Una, que ya se la había formulado anteriormente, que era respecto al programa de gestión e infraestructuras de recursos hidráulicos, en el que, como le comentaba, en el presupuesto del año pasado, el 2018, había un coste estimado para lo que son las infraestructuras de reutilización de aguas depuradas, en las que somos muy deficitarios, y había un coste estimado de 45 millones, los cuales se repartían en el año 2018, en el 2019 y en el 2020, y había previsto para este año 2019, 21 millones de euros.
¿Y qué nos encontramos en los presupuestos de este año?
Pues 3.
700.
000.
Y para el año que viene prevén 10,5 de euros y para el 2021, 7.
200.
000.

Era preguntarle qué es lo que ha pasado, o sea, porque la caída es brutal, o sea, prácticamente se ha invertido lo mismo que en el año 2018.

Y la otra pregunta, tengo apuntado que se la formulé el año pasado, y era para cuándo tendríamos el Plan integral de residuos de la Comunidad Valenciana.
Y estamos ya en el 2018, a finales del dieciocho, y bueno, volverle a preguntar para cuándo la tendremos, si en esta legislatura llegará a entrar en estas Cortes o no.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Rojo.

I ara, per part del Grup Parlamentari Ciudadanos, per un màxim de cinc minuts, senyor Tormo, té vosté la paraula.

El senyor Tormo Moratalla:

Gracias, señor presidente.

Gracias, señora consellera.

Mire usted, el que le habla, que es un liberal convencido, liberal de los que generan la riqueza de este mundo en términos absolutos, que luego otros partidos políticos se encargan de dilapidar, no es su caso, no es su caso, pero es cierto que otros partidos políticos se encargan de dilapidar cada vez que acceden a las responsabilidades de gobierno, y que además eso ha provocado, ha provocado a los que se van a Alsasua y piden libertad y exigen libertad para España entera.
Y como liberal y provocador, también reconozco los éxitos obtenidos, de todo el mundo, incluidos los suyos, señora consellera.

Pero usted misma ha reconocido en esta sede, no hoy, pero en otras comparecencias, que los recursos con los que cuenta su departamento son magros, son escasos, son insuficientes.
Eso es lo que nosotros le decimos.
Primero, que los recursos que usted tiene son escasos, que los recursos que usted tiene no se ajustan a la realidad de las necesidades de la agricultura, la pesca, medio ambiente, etcétera, de la Comunidad Valenciana, y que yo no sé si sé leer o no sé leer los presupuestos, pero es todo de su departamento, esto del año 2017, para que no nos llevemos a engaño, no del 2018, esto ya está cerrado.
Y que a fecha de diciembre del año 2017 la ejecución de los pagos de su departamento están al 68,63% de lo presupuestado.
Es decir, igual yo no sé leer los datos o igual ustedes no lo saben escribir.
Pero, en cualquier caso, no se ofenda ni se moleste.
Es que siempre es usted dice, usted digo que yo digo y usted digo que dice que yo dije.
En cualquier caso, nosotros pensamos que con los mimbres que usted tiene el texto que usted pueda realizar es uno.

Yo creo que se podría hacer mejor, sin duda ninguna.
Y la excusa no puede ser la que presentan los partidos que apoyan a su gobierno, desde dentro o desde fuera, es que en el año 2014 el presupuesto era de ciento setenta y tantos millones de euros, en el año 2015 eran doscientos y pico y en el 2019 son cuatrocientos y pico.
¿Sabe por qué no puede ser la excusa esa?
Porque estoy seguro que el presupuesto que tiene el doctor Sánchez, de agricultura, que están apoyados y aprobados gracias al partido de la ciudadanía, es decir, al mío, son mejores que los que tenía Zapatero, sin duda ninguna.

Por lo tanto, la excusa de la ejecución o la buena gestión no puede ser en una situación económica peor o mejor, tiene que ser el ajustar lo que uno tiene al gasto real que quiera hacer, a la mejora de un ramo de la producción concreto, como puede ser la agricultura o la pesca, etcétera, etcétera.

Mire, nosotros le hemos preguntado por modernización de regadíos, donde cada uno ha invertido, como usted sabe, se retornan las posibilidades multiplicado en beneficio de todo tipo.
Le hemos preguntado por hectáreas de cooperativas, cuántas hectáreas más se han implementado o se han gestionado con las políticas que usted lleva en los últimos tres años y medio.
Le hemos preguntado por mejora de infraestructuras.
Y usted me dice, no, se han invertido en caminos.
Hombre, claro, eso faltaba, que no se invirtiera en caminos.
Lo que nosotros queremos es saber cómo es posible que esa mejora no se detecte en el día a día del campo valenciano.

Le hemos preguntado por dimensionamiento de las explotaciones agrícolas.
Hoy venía en prensa que las explotaciones agrícolas valencianas están en el entorno de 4,5 hectáreas por explotación, la más pequeña de España.
Es decir, yo, cuando iba al colegio, hace ya algunos años, el problema del minifundio estaba en Galicia y estaba en otras partes de España.
Pero ahora resulta que nosotros somos… Sí, lo estaba, estaba, y era, existía el problema del minifundio.
Pero ahora resulta que nosotros somos los campeones del minifundismo y ni las políticas del Partido Popular antes ni las de ustedes ahora han conseguido que esa situación se torne al revés.

Se ha nombrado aquí, pero no quiero dejar de hacer hincapié, al Ivia.
Hay un recorte sustancial, concreto, sobre el Ivia.
Y yo le he oído a usted aquí, en esta sede, y también al secretario de Cultura que está aquí presente y al que ha hecho mención mi compañero del Partido Socialista, a que ustedes han estado siempre verdaderamente interesados en mejorar las dotaciones y las capacidades y las posibilidades del Ivia.
Bueno, pues esto no casa mucho con que haya una reducción en el presupuesto del Ivia, eso es constatar un hecho, los hechos y la realidad a los que hacía también mención nuestro compañero representante del Partido Socialista del País Valenciano.
Y cuando yo le hablo de lo que vale un tractor y lo que vale un barco, yo no le estoy diciendo que les compre usted un barco ni un tractor, estoy diciendo, a modo de ejemplo, como una dotación presupuestaria de 24 millones de euros no casa muy bien con las inversiones tan enormes que tienen que hacer los representantes, en este caso los que hacen, los que tienen los propietarios, los (inintel·ligible) … de los medios de producción.

Pero además le voy a decir a usted otra cosa, las administraciones no pueden financiar directamente esos medios de producción, pero es verdad, y usted estará conmigo, que el Gobierno de España, cualquiera, el del PP y el del PSOE en su momento hizo un plan renove.
¿Qué consiguió con esto?
Pues que al final el precio que pagaba aquella persona que compró un determinado medio, incluso furgonetas, medios de trabajo, no solamente vehículos privados, el precio fue sensiblemente inferior en base a un plan renove.
Yo le estoy diciendo algunas ideas que a lo mejor usted tendrá infinitamente mejores que yo, pero que le pueden también solucionar en algún momento problemas en el futuro.

Por lo tanto, nosotros reconocemos el buen trabajo hecho, sin duda ninguna, no nos verá usted en el campo del negacionismo absoluto, como decían por aquí también nuestros compañeros del Partido Socialista.
Pero también, oiga, permítame usted que le haga una crítica sensata, educada, amable, reconocedora también de los hechos de lo que a nuestro juicio se podría haber hecho mucho mejor.
Fíjese, yo no le voy a decir siquiera infinitamente mejor, pero mucho mejor, y además le animo a que siga usted en este camino.
Yo no sé si el año que viene, como decían también aquí, perdone, señor Cerdá, que estoy casi de acuerdo en casi todo lo que usted dice, quiénes estaremos o quiénes estarán, en cualquier caso le animo a seguir por el camino de mejorar la agricultura valenciana, la pesca valenciana, la lucha contra los incendios forestales, porque es que además nos va la vida en ello.
Cuando hablaba usted de, en fin, de las plantas, de los vertederos, de sellar los vertederos, oiga, es que nos va la vida en ello, yo ahí no le puedo criticar a usted, le puedo pedir más inversión, le puedo decir mejoras, pero no le puedo decir que lo ha hecho mal, le puede decir que lo puede hacer mejor, pero nunca le diré que lo ha hecho mal.

Y, en fin, muchísimas gracias, señora consellera.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Tormo.

Per part del Grup Parlamentari Podemos-Podem, senyora Gascó, per un temps màxim de cinc minuts, té la paraula.

La senyora Gascó Verdier:

Gràcies.

Sí, com estes explicacions són orals, molt ràpides i en moltes dades, jo probablement m'he deixat algun detall que, per favor, li demanaria disculpes si ja li ho he dit i jo no ho entés.

Respecte al CEAM, nosaltres el que veiem és que l'augment significatiu del pressupost general és fonamentalment per una partida que es diu Â«altre immobilitzat materialÂ», que són 860.
000 euros.
Exactament en què consisteix eixe augment?

Respecte al transport, al títol, en la sotssecretària signifiquen dos milions i escaig d'euros, volia saber si per a transport si hi ha i quant per a tots els mediambientals que han reclamat ja moltes vegades la renovació del cotxes, que molts tenen més de vint anys i a la fi ens està costant, imagine, una barbaritat reparar uns cotxes que a més han de contaminar una xifra que ha de ser prou intolerable, segons els paràmetres europeus, i aleshores reparar cotxes molts vegades costa menys.
Entenc que és un problema també de balanç i que no poden posar tots els diners en la compra, però la qüestió és que volem saber exactament quan diners pensen destinar a la renovació dels cotxes dels agents mediambientals.

Entenem, també, el problema d'infradotació de capital humà en moltes dels departaments i les direccions generals de la conselleria, així com en els organismes autònoms i altres, com és el cas de l'EPSAR per exemple que entenem que es troba també en un problema de capacitat humana per fer front a la ingent quantitat de problemes que ha de resoldre; però n'hi ha un cas en particular que comença a pesar-nos molt, i és que nosaltres hem presentat tres anys consecutius en els pressupostos una esmena perquè es faça la depuradora de les pedanies de Requena, tres anys consecutius ha estat aprovada eixa esmena i continuem sense que el pressupost s'haja executat.

Aleshores, volia que em confirmara que el problema és un problema humà, que no n'hi ha un problema de voluntat, i tindre el seu compromís perquè almenys les pedanies de Requena puguen comptar amb una depuradora perquè estan en una situació realment desastrosa.

Respecte a la qüestió de la recollida de la matèria orgànica, de la recollida selectiva, estem d'acord que no és un problema sols de quantitat perquè, de fet, el gran problema és que després els consorcis no arriben a fer compost, estan fent bioestabilitzat encara i tenim un problema greu de què fem amb eixa matèria orgànica una volta la seleccionen.

Però, precisament per això esperàvem que esta legislatura almenys algun consorci arribara a fer bé el seu treball ja que, després, eixe bioestabilitzat en gran mesura s'està utilitzant encara en agricultura amb el risc que això comporta.

Respecte a l'IVIA, no m'ha semblat sentir l'explicació de per què ha disminuït en 572.
000 euros la seua dotació pressupostària, ens agradaria saber-ho perquè -com bé hem dit abans i han reiterat altres companys- no va en la línia del que pensàvem que havia de ser el reforçament d'una institució que en estes Corts hem trobat tots com una institució essencial en l'avanç i la millora de la capacitat dels nostres llauradors de fer front a tots els problemes que tenen, entre altres, els problemes de sanitat vegetal però també animal -com bé apuntava el senyor Tormo abans.

Aleshores, clar, si li llevem recursos, ¿qui va a ocupar-se de fer recerca contra la Xylella, que ara mateix és la pitjor amenaça que tenim, però també de la resta de malalties que afecten al camp valencià, com el greening i la resta?
Ens preocupa molt això.

I també volíem saber si el que hem interpretat del pressupost que rebem és que les ajudes per a la replantació de parcel·les arrancades per afecció de Xylella són 700.
000 euros.
Ens fa la sensació que, tenint en compte que fa un any ja vàrem donar positiu, si no m'enganye n'eren 35.
000 ametles que estan pendents de ser arrancades, eixos 700.
000 euros correspondrien a 20 euros per ametler com a subvenció.
¿Correspon això al que…?
¿Ho hem entés bé o no?

Sí, no, el CEAM ja ho dit, ¿no?
, l'augment dels 800, sí, exacte, sí.

Molt bé.
És tot.

Gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Gascó.

I, ara, per part del Grup Parlamentari Popular, té la paraula per un temps màxim de 5 minuts la il·lustre diputada, Elisa Díaz.

La senyora Díaz González:

Gracias, president.

Mire, la que no me entiende es usted, yo sé perfectamente la composición de los consorcios y lo que yo he criticado es que, al final, lo que ustedes aportan, o dicen que van a aportar conforme al presupuesto no se ejecuta.
Es que eso es lo que estoy diciendo, que no se ejecuta, que a día de hoy esos 800.
000 euros por ejemplo que había para el A.
6 no se ha ejecutado.

Usted ha hablado de un sistema informático de ecoparque, bueno, pues a lo mejor debería de pedir información al respecto porque resulta que no están.
Entonces, bueno, pues de verdad lo que nos llega, y de primera mano, y de esta misma mañana, es que no están.
Por lo tanto no ejecutan, y no ejecuta presupuesto.

Y no es que lo digamos el Grupo Parlamentario Popular u otros grupos, lo dicen ustedes mismos, los datos que nos pasan son ustedes mismos, y esos son los que leemos, claro, cada uno lee como le apetece.
Y no le leeré los pagos ejecutados sino las obligaciones reconocidas netas, que es al fin y al cabo lo que se puede considerar como presupuesto ejecutado.

Y en medio natural pues podemos ver un 41%, si nos vamos a las inversiones reales no llegan al 25%; en prevención de incendios, que es la más alta, es ese 70% pero en inversiones reales, que es donde se ve realmente cuando se ejecutan las obras que se hacen en prevención de incendios, es un 43%; en cambio climático vemos que es un 23%, en inversiones reales un 14%; y en agua es que ya es el colmo porque siendo el agua un problema fundamental para nuestra comunitat es el 41% y en inversiones reales un 20%, señora consellera.
Esta es la realidad.

Pero es que no solo lo dicen estos datos que aporta el propio Consell, es que cuando nos vamos a la zona, por ejemplo, de esa obra que era su gran obra en agua en esta legislatura, la construcción de la canalización de la margen izquierda del postrasvase Júcar-Vinalopó, resulta que es que no hay nada hecho, es que el propio president de La Generalitat, Ximo Puig, en junio de 2017 prometía que en septiembre de 2017, y lo hacía en Monforte, se habrían dado comienzo a las obras de este postrasvase, y resulta que en noviembre de 2018 -que nos encontramos- no hay iniciadas ningunas obras de ningún tramo, por eso se pasan las partidas, las líneas de un año a otro porque no ejecutan, y no lo decimos nosotros, es que lo dicen sus propios presupuestos, que lo que había para 2019 ha pasado de 2019 a 2020 y 2021 porque no han ejecutado absolutamente nada.
Y es una realidad como la copa de un pino.

Y para finalizar, ¿me podría explicar, ya que tanto aumenta el presupuesto y ya que tan bien habla de, por ejemplo, prevención de incendios, y que vemos que la ejecución es la más alta ejecución del presupuesto, por qué desaparece la línea de selvicultura preventiva que es tan importante en prevención de incendios?

Y sigue mi compañero.

El senyor president:

Continua la intervenció el senyor José Ramón Calpe.

El senyor Calpe Saera:

Moltes gràcies, senyor president.

Senyora consellera, jo simplement li faria ja una crítica molt general en la línia del que venia dient la meua companya, Elisa Díaz, perquè, clar, vostés poden traure PIB del pressupost que presenten però nosaltres creem que és un pressupost que no ens podem creure.

I vosté no ens pot exigir que ens cregam el pressupost quan vosté ve ací a negar que siga falsa la nostra afirmació que no s'executen coses; si vostés mateixos el passat 19 d'octubre, el Consell, va prendre un acord eliminant, perquè ja no anaven a executar-se, partides que tenen a veure amb el seu departament com el funcionament de l'ens gestor de l'horta, o la implementació del pla de desenvolupament agrari de l'horta, el suport a l'organització d'eleccions en el camp.
El tornen a posar l'any que ve i ¿què passarà l'any que ve, el mateix que enguany, que no n'hi hauran?
Açò ho diu el Butlletí Oficial del dia 2, el diari de La Generalitat.

Clar, és que vostés firmen el dia 30 un conveni, vostés Consell, amb Podem dient que han d'augmentar les capacitats econòmiques de l'IVIA i al dia següent aproven un pressupost en què reduïxen el pressupost de l'IVIA.
Francament, ¿vosté creu que podem creure en este pressupost?

Nosaltres creem, sincerament, que han fet un pressupost absolutament temerari perquè han unflat els ingressos i que és un pressupost en peus de fang, no és el pressupost robust que algun portaveu anunciava els primers anys d'esta legislatura, és un pressupost en peus de fang però amb un problema afegit, i és que si l'exercici pròxim fóra un exercici normal, bé, doncs ja s'aclaririen vostés; però, clar, és que l'exercici pròxim doncs d'ací mig any n'hi ha unes eleccions, i sembla un pressupost fet per a dir: bé, i qui vinga que arree, que s'apanye amb tot açò perquè a vore com ix de l'embolic en què l'hem posat.

De manera, senyora consellera, que a banda que no ens ha donat alguna explicació concreta que li he demanat, sobretot la de l'IVIA, comprendrà que sigam absolutament no ja escèptics sinó convençuts que este pressupost és inexecutable en la seua integritat perquè és una temeritat tal com s'ha confeccionat.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Calpe.

Per part del Grup Parlamentari Compromís, senyora Ferrer, per un temps màxim de 5 minuts.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Moltes gràcies, senyor president.

Senyora consellera, vullc aprofitar este torn de rèplica per fer-li algunes preguntes, algunes qüestions que en l'anterior torn doncs no m'ha donat temps.

En relació amb la situació del personal en la conselleria que vosté dirigix, en este pressupost s'han incrementat la cobertura d'alguns llocs de treball.
Això té a vore amb una administració absolutament depauperada heretada dels governs del Partit Popular que externalitzaven, per exemple, funcions que havien de fer funcionaris i que això va generar un buidament de la mateixa conselleria i d'alguns departaments.

En relació amb això m'agradaria, si es pot, comentar, si es pot dir un poc en quina situació estem de recuperació d'eixos efectius de personal, i també quin és el feedback per part del Govern d'Espanya en relació amb el desbloqueig de les taxes de reposició del personal funcionari i la cobertura de vacants perquè, bé, és un problema que portem des de ja fa anys el fet que part del ministeri d'hisenda es prohibisca la cobertura total de les vacants quan no són considerats com a serveis essencials, com és el cas que malauradament li pertoca als serveis públics i que jo sí que considere que són essencials per a la qualitat de vida de les persones, inclús per a la mateix salut de les persones, doncs ¿n'hi ha algun avanç, algun canvi de posició, de perspectiva, per part del ministeri d'hisenda en relació amb eixes taxes de cobertura?

I, també, m'agradaria preguntar-li en relació amb fons de l'estat en matèria de sanitat vegetal, el tema de la Xylella és el més greu o el més agut ara però està el tema del greening, està tot el tema d'altres plagues que s'estan gestionant i s'estan prevenint o s'estan corregint en el nostre territori, i que per descomptat les plagues com qualsevol fenomen natural no coneix de límits administratius.

I, per tant, també m'agradaria conéixer quin és un poc el punt de vista que l'han pogut expressar a vosté per part del ministeri d'agricultura en este cas en relació amb ampliar, o la possibilitat d'ampliar finançament de centres de referència como és el cas de l'IVIA en estes qüestions.

També, considerem que òbviament estos pressupostos no són els pressupostos ideals que ens agradaria tindre per a gestionar d'una manera molt més efectiva i molt més integrada els temes ambientals i de política agrària i pesquera del nostre territori, però són els que són en un context d'infrafinançament i de manca d'unes inversions territorialitzades justes.

I, malgrat tot això, continuem avançant en un canvi de model que s'ha de convertir en una transformació del model productiu de consum i d'ordenació de gestió del territori en els propers anys.

Res més i moltes gràcies, senyora consellera.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Ferrer.

I ja per a finalitzar les rèpliques dels grups parlamentaris, senyor Cerdán per un temps màxim de cinc minuts.

El senyor Cerdán Pastor:

Señora consellera, le voy a hacer un par de preguntas.

Yo insisto en que sí que estamos en un presupuesto que es robusto, que es sólido.
Y le quería preguntar por el lastre que supone a estas cuentas el modelo alemán, que permitió construir, pero no pagar en tiempo y forma, algunas infraestructuras que yo creo que son importantes.
Y qué lastre supone también tanto las sentencias como las correcciones financieras en exceso, las que están ya confirmadas como las que están pendientes -esperamos que no- por confirmar por parte de la Unión Europea en cuanto a ayudas al sector agrícola.

Le quería preguntar por algunas partidas concretas, que tienen que ver con el trasvase y postrasvase.
Hubo que reformarlo, ¿no?
, el proyecto, se olvidó de Pinoso, que creo que es de la Comunidad Valenciana.
Y hay una partida para conectar el trasvase Júcar-Vinalopó vía Monóvar y Pinoso, creo que son 110.
000 euros.
No sé si me equivoco… En fin, que nos cuente exactamente cómo está el proyecto, cómo está el más avanzando, que es la fase 1, que conectará con el… desde El Toscar y cuál es el planeamiento que su conselleria está desarrollando.

En cuanto al minifundismo, mi padre tenía… en mi tierra dicen tahúllas, cuatro, no llega a media hectárea, no sé si es un fenómeno particular de Aspe, o el minifundismo viene más allá en el proceso histórico de esta Comunidad Valenciana o si es un problema que hayamos generado nosotros.
Nosotros, quiero decir el Consell actual, el Consell del botànic.

Y, por último, le quería también plantear ante los…, porque no quiero caer en los creos.
La conselleria, o su departamento, o el Consell -no sé exactamente- se ha personado en los recursos que otras comunidades han planteado en contra del trasvase.
¿Eso es una opinión o es un hecho?
Por aclararnos.

¿La conselleria o el Consell ha hecho las aportaciones necesarias para que el Júcar-Vinalopó sea una opinión o un hecho?
Es decir, que llegue agua, por ejemplo, a mi tierra.
Creo, no sé.
.
.
Si eso está reflejado en algunas cuestiones.
Es por no hablar de opiniones, sino de hechos, de hechos que pueden molestar.
Yo lo entiendo que las cosas vayan bien y no sean del agrado de cualquiera, pero le quería preguntar.

Y explíquenos lo de los IVIA.
No tenga ningún pudor, explíquenoslo, porque yo sé que hay una explicación razonable y convincente para la misma.

Gracias.

El senyor president:

Molt bé.
Moltes gràcies, senyor Cerdán.

I ara ja si per a finalitzar la compareixença, senyora consellera, i per un temps màxim de cinc minuts, té la paraula.
I davant la insistència dels grups parlamentaris, diga-mos això de l'IVIA.
(Veus i rialles)

Quan vullga.

La senyora consellera d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:

Ustedes saben que el IVIA, como centro de investigación, se financia de una parte, una parte muy importante por transferencias de La Generalitat, aquellas que van al capítulo IV, a gastos corrientes, y capítulo VII, a gastos reales, que es lo que sustenta la capacidad de inversión de un instituto.

Luego, aparte, todos estos institutos, como es el CEAM, participan en proyectos nacionales, internacionales, con lo cual también reciben financiación.
Y eso es lo que ha de hacer un instituto de primera categoría en investigación, es participar y recibir fondos externos también, que eso es otra de las cosas que hemos ido reforzando.

Lo primero es que hemos recuperado la capacidad investigadora mediante la aportación… el doble de personal investigador, porque el IVIA era el que estaba con menos personal investigador, estaba realmente esquilmado.
Y si no tienes personal investigador, no puedes participar en proyectos internacionales.
Y eso es lo que hemos recuperado.
Ya se están incorporando esos diecinueve… nuevo personal investigador.

Con respecto a ese capítulo VII que se baja, eso viene de la propia demanda del equipo gestor del IVIA, porque se han realizado inversiones, mejoras, compras de materiales, que es lo que se financia con lo que llega de transferencia de capítulo VII de La Generalitat.
Y eso, una vez realizado, cuando es un gasto por eficiencia, por buena gestión, si no es necesario, no se pide a La Generalitat.

¿Dónde sí que hemos reforzado y hemos continuado?
En lo que es capítulo IV, para reforzar el personal, que es lo que puede permitir participar, por ejemplo, entre otros, en esos proyectos de investigación internacionales con respecto a la Xylella, que son el XF-Actors, el Ponte y otro de la INIA, otro que estamos con la asociación interprofesional del olivo.
Es decir, eso es lo que se está haciendo.
Es el propio consejo rector el que decide y el que nos solicita.
Y a eso se envía.

En ese sentido, hay que observar también, con respecto al CEAM, que había sido también comentado en algún momento,  que hemos reforzado y potenciado también, porque tiene esa necesidad de participación en diferentes proyectos.

Uno de esos incrementos sustanciales de este año es precisamente para poder participar en un proyecto puntero europeo que requería la compra de una máquina de última tecnología que puede aprovechar todo el conocimiento y todo el acerbo investigador que tiene el personal del CEAM, a quien hay que reconocérselo, para participar precisamente en un proyecto internacional de calidad del aire, medición de cuestiones atmosféricas y de algunas cosas más técnicas que ya no me sé, pero del máximo nivel europeo.

El CEAM está trabajando en meteorología, en calidad del aire, en recuperación postincendio, en cambio climático.
Por eso también nuestra apuesta para reforzar el instituto.

Con respecto al agua -importante además de aclarar ciertas cuestiones, aclarar algo de la estructura-, el agua se gestiona en la actual estructura de la conselleria en varios departamentos.
En primer lugar -y eso parece que no estaba claro por parte de la diputada del Partido Popular, que todavía no entendía muy bien cómo estaba la cuestión del agua-, la Dirección General del Agua tiene unas competencias, está manteniendo una inversión de alrededor de 16 millones de euros anuales, teniendo las competencias principales en todo lo que es encauzamiento de barrancos, colaborar con los ayuntamientos para el abastecimiento, colaborar en todas las redes de saneamiento.
Y tiene una partida importante, que son esos gastos plurianuales que se van ahí, que es para la margen izquierda del Xúquer-Vinalopó.

Eso nos hemos encontrado con que ni los proyectos eran utilizables, tenían que pasar evaluación ambiental, había que rehacerlos en muchos casos, como se ha comentado aquí, pero todo eso está en marcha.
¿Nos ha costado?
Sí.
Pero, desde luego, estamos poniendo en marcha mucho más de lo que hay.
Hemos abordado temas de sequía, hemos abordado el cierre por parte de Acuamed de todo lo que tenía que hacer para que pudiera llegar esa agua antes del verano, como ustedes bien saben.

Tenemos otra parte de trabajo fundamental, que es a través de la EPSAR, que también hemos reforzado.
Por cierto, la EPSAR ha sido capaz de saldar deuda por importe de 200 millones de euros, porque nos encontramos una entidad como EPSAR con una deuda de casi 800 millones de euros, que estamos intentando sanear poco a poco.
Eso también es una carga… un lastre de gestión importante.

Y ahora tenemos para este plan de obras 30 millones de inversión y 184 millones en lo que es la explotación, el mantenimiento y la mejora.

Y luego tenemos aquello que supone alrededor del 70, del 80% de los usos del agua, que ustedes sabrán perfectamente que nos referimos al regadío.
Y ahí, entre otras cosas, complementando la margen derecha del Xúquer-Vinalopó, que ya está hecha; haciendo frente a las herencias del método alemán, que eran muchos pagos que se habían dejado para el futuro; recuperando las ayudas, como les he comentado, de las comunidades de regantes; manteniendo la inversión directa y aumentando la inversión directa desde los 17, 18, casi 20 millones de euros que tenemos ahora de fondos propios; y haciendo una planificación a futuro, con estudios, integrando el cambio climático, las renovables; integrando… Y les agradezco a todos ustedes que han colaborado constructivamente en ese informe de la subcomisión del agua, porque creo que marca y puede ayudar muy bien a marcar las políticas del futuro de La Generalitat.
Todo eso es lo que se está haciendo también en el ámbito de agua.

Por último, sí que…, del tema de estructuras agrarias podríamos hablar, pero, desde luego, el minifundismo no es de ahora.
Eso es una razón… Yo les puedo… sí que les puedo comentar que aquí sucedió… Bueno, no me queda tiempo.
Aquí sí que hubo una tormenta perfecta en ciertos años de gobierno del Partido Popular, cuando recortaron a más del 50% los presupuestos; cuando permitieron que los PAI, literalmente, se comieran las tierras de cultivo; cuando permitieron que bajara la renta agraria, como bajó, que estamos recuperándola y, además, cuando enfocaron todos sus esfuerzos en inversiones multimillonarias sin retorno social alguno y, desde luego, sin retorno para la agricultura.

¿Nosotros qué estamos haciendo?
Unos presupuestos que sí, que van a realidades, porque nadie me podrá rebatir que estamos gestionando realidades, en el sector agrario, en las estructuras agrarias, en la prevención de incendios, en el medio natural, en la protección de espacios naturales protegidos y que los resultados están ahí.

Con ello, muchas gracias y disculpen, de nuevo, haberme pasado en el tiempo.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora consellera.

Despedim a la consellera i continuarem immediatament… (Veus i rialles) I suspenem la sessió fins les quatre i mitja, amb la consellera de vivenda.

(Se suspén la reunió a les 14 hores i 9 minuts)

(Es reprén la reunió a les 16 hores i 35 minuts)

Compareixença de la consellera d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, senyora María José Salvador Rubert, per a informar sobre el Projecte de llei de pressupostos de La Generalitat per a l'exercici 2019 pel que fa a la seua conselleria

El senyor president:

(Inoïble per raons tècniques) … les compareixences dels consellers, en este cas ho anem a fer amb la consellera d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.

Com tots vostés saben, n'hi ha una primera intervenció de 25 minuts per part de la consellera; després, tenen intervencions de 8 minuts els portaveus dels grups parlamentaris; contesta la consellera en 15 minuts; i després n'hi ha rèpliques, aquells que ho demanen, per 5 minuts; i finalitza la compareixença la consellera amb altres 5 minuts.

Per tant, consellera, quan vosté vullga, té vosté la paraula.

La senyora consellera d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori:

Senyor president.

Senyores i senyors diputats.

A l'hora d'exposar les principals línies del projecte de pressupostos de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori per a 2019, la primera idea que vullc ressaltar és l'important augment que es produïx respecte a l'any 2018 en passar de 388 milions d'euros a 516 milions en 2019, és a dir, un 33% més que enguany, un esforç molt important per a les arques de La Generalitat i que capgira significativament la situació que ens vam trobar quan vam arribar al juliol de 2015 i a l'hora de fer els primers pressupostos per a 2016, amb programes atrapats per despeses ja compromeses i pagaments pendents per nombrosos mètodes alemanys que han minvant estos anys però que encara continuen quedant hui en dia.

En una primera i ràpida visió global sobre els programes i capítol, cal dir que puguen tots els programes, excepte el de ports, aeroports i costes, que baixa 785.
000 euros, tot i que en 2018 hem acabat de pagar l'obra del passeig marítim de Benidorm, 1,9 milions d'euros enguany, de manera que en realitat n'hi ha més diners per a obra nova com veurem després.
A més, els programes que més creixen són els que tenen més inversió, infraestructures públiques, transports i habitatge, el que també és una bona notícia per als valencians i valencianes.

Pel que fa als capítols de despesa, creixen tots en diferents percentatges excepte el capítol III de despeses financeres lligades al pagament de sentències i de mètodes alemanys, el que és bo per a tots.

En este sentit, cal dir que els capítols que més augmenten són: transferències de capital, 75%, tant per al sector públic adscrit a la conselleria com per altres administracions i particulars; inversions reals, és a dir, patrimoni viari, ferroviari, portuari, o de vivenda, de La Generalitat, un 23%; transferències corrents, també un 23%.

De fet, i com a últim aspecte en esta síntesi introductòria, cal dir que el major pes de l'increment en la despesa es produïx en operacions de capital, capítol VI i VII, amb un 44%, molt per damunt del creixement en operacions corrents que es queda en un 18%.
Dit d'una altra manera, el conjunt inversor de la conselleria puja els 320 milions d'euros que en realitat són 340 milions perquè cal afegir els vora 20 milions d'euros que estan previstos per al cànon de peatge en ombra de l'autovia CV-35 que recullen en el capítol II i que són la contrapartida per la inversió feta en el seu moment per la concessionària.

Dit açò, vaig a referir-me breument als diferents programes de la conselleria per a parlar després de les entitats de sectors públiques adscrites al departament.

Pel que respecta al programa 511.
10, direcció i serveis generals, com és conegut, este programa té com a finalitat garantir el compliment de les competències globals assignades a la conselleria.
En eixe sentit, depenen del programa: la secretaria general administrativa i unitats horitzontals del departament com organització, coordinació i suport tècnic, personal, serveis econòmics i pressupostaris, contractació i gestió de patrimoni, supervisió de projectes.
Així, com a línies d'actuació cal citar: tramitar i coordinar els convenis i acords de col·laboració que hagen de proposar-se al Consell per a la seua subscripció amb entitats públiques o privades; tramitar els expedients de contractació administrativa; gestionar els immobles adscrits a la conselleria; dur endavant la gestió econòmica i pressupostària de la conselleria o pagar expropiacions; gestionar el personal de la conselleria incloent, entre altres, les actuacions necessàries per a la prevenció de riscos laborals.

Com saben, l'actual Consell està treballant estos anys tant en una major simplificació dels procediments administratius com en una administració més transparent, el que implica, entre altres aspectes, la normalització de documents i formularis,  continuar la implantació de tràmits telemàtics, o l'atenció ciutadana, informació i registre, web, queixes i suggeriments, per tal d'acostar cada dia més l'administració al seu client que és la ciutadania.

El programa creix un 2% en global, i pel que fa a les línies del Capítol IV i VII es mantenen les mateixes que en 2018, amb transferències corrents i de capital per a garantir el funcionament i les actuacions de l'Institut Cartogràfic Valencià, així com dos línies per a la realització de pràctiques formatives, foment de la investigació i estudis mitjançant la subscripció de convenis amb les universitats públiques de la Comunitat Valenciana.

Pel que respecta al programa 430.
1.
10, arquitectura, habitatge i projectes urbans, hem de dir que els principals objectius són: desplegar la llei per la funció social de l'habitatge, una vegada ha quedat clar que la gran majoria de la llei és constitucional, tot i que el recurs que va interposar l'estat ha entorpit estos anys el desenvolupament de la llei com ens haguera agradat; continuar impulsant el mercat de lloguer i ajudar als inquilins amb problemes econòmiques, com hem fet en esta legislatura amb les ajudes al lloguer que han tingut un creixement molt important en fons i beneficiaris amb especial cura en els joves; continuar impulsant la rehabilitació edificatòria per a millorar la qualitat, accessibilitat i conservació d'edificis i de vivendes a través de diverses ordres d'ajuda per a la rehabilitació d'edificis, informes d'avaluació d'edificis; aprofundir en l'adequació de vivendes del parc públic per a atendre a les persones més vulnerables, en parc públic de La Generalitat ja hem arribat a la reforma de 1.
000 vivendes esta legislatura; augmentar el parc públic d'habitatges mitjançant la compra d'habitatges, el primer concurs s'ha publicat en el Diari Oficial a l'octubre, després d'haver hagut d'elaborar un expedient nou en matèria de contractació perquè no n'hi havia precedents en La Generalitat, i anem a continuar en 2019 i anys successius en aquesta actuació.

També, com a objectiu, millorar les àrees urbanes degradades amb una regeneració integral i promoure espais públics de qualitat mitjançant els Arrus i convenis amb els ajuntaments per a aconseguir que les ciutats i els pobles siguen inclusius i sostenibles.

Des del punt de vista pressupostari, este programa creix globalment un 68% amb un total de 165 milions d'euros, i vullc dir que és una inversió en matèria d'habitatge històrica i sense precedents en el govern autonòmic, pujades de tots els capítols, excepte el II, que són les despeses de funcionament.
A l'hora de concretar les accions més destacables, cal assenyalar diversos trets.

Pel que fa al capítol VI, d'inversions reals, creix un 82%, continuen els contractes plurianuals de reparació d'immobles a tota la Comunitat Valenciana dividida en cinc zones, tot i que en 2019 es licitaran nous contractes en aquelles àrees on finalitzen les obres; es dóna un gran impuls al projecte d'adquisició d'habitatges amb 40 milions d'euros, l'experiència d'enguany ens va servir per a aprofundir en 2019 en este nou camp d'actuació i incrementar el nombre d'habitatges que passaran a formar part del parc públic per a posar-los a disposició de les persones que més ho necessiten.

Respecte als capítols IV, transferències corrents, amb un 67% més, i capítol VII de transferències de capital amb un 75% més.
Les més de 30 línies que n'hi ha es poden agrupar en diversos àmbits comuns.

En primer lloc, algunes línies que arrosseguen dels plans vençuts 2005-2009, 2009-2012, i que responen al deute històric que les anteriors conselleries tenien amb particulars, les resolucions 501 i altres, en les quals queden encara alguns casos per a acabar i que per això tenen quantitats menudes, tot i que com en altres exercicis es podran augmentar si és necessari.

En segon lloc, un conjunt de línies amb els Arrus gestionat per ajuntaments dins del pla habitatge 2013-2016, prorrogat en 2017, i que tenen en 2019 com a últim any per al seu tancament.
En estos casos són els ajuntaments els que porten endavant estos Arrus, de manera que les aportacions i els pagaments de La Generalitat depenen del ritme que porten les administracions locals.

En tercer lloc, línies que ja depenen del nou pla d'habitatge 2018-2021 on s'han inclós las quantitats corresponents al conveni que vam signar a l'agost amb l'estat i que comprenen: ajudes a particulars; línies de lloguer per als grups de població amb recursos escassos i especialment per a joves; línies d'ajudes per a la rehabilitació d'edificis tant en conservació i accessibilitat com eficiència energètica, així com el foment del parc d'habitatges en lloguer i per a majors; o ajudes a administracions com els nous Arrus de Sant Vicent del Raspeig, Elx, Alcoi, Oliva o València.

Així mateix, hem de referir-nos a les línies d'ajuda de la Generalitat valenciana a l'EVHA, que passen de 5,5 milions d'euros en 2018, a més de 15 milions perquè duga endavant, entre altres, obres en Arrus del parc públic de La Generalitat, que es fan per primera vegada també en la història; PINS, plans d'intervenció integral sostenible en diversos municipis; línies d'ajuda específiques de La Generalitat, com per exemple el pla Renhata, o per als informes d'avaluació d'edificis; línies de desplegament d'aspectes de la llei de la funció social de l'habitatge, que són a càrrec o bé directament de la conselleria, o bé a través de transferència de fons a l'EVHA perquè ho faça l'empresa pública; i, finalment, algunes línies de convenis específics amb ajuntaments que no són Arrus i l'execució de les línies depén del ritme de gestió de les administracions locals.

Pel que respecta al programa 513.
10, d'infraestructures públiques, entrant en els problemes que gestiona la direcció general d'obres públiques, transport i mobilitat, hem de parlar, en primer lloc, del programa d'infraestructures públiques.
Este programa té com objectius més rellevants: vertebrar territorialment la comunitat basant-se més en garantir la mobilitat que en noves infraestructures; garantir estàndards adequats en la xarxa d'infraestructures, integració paisatgística i ambiental al servei de la mobilitat; prioritzar el transport públic i els modes no motoritzats especialment en ciutats i àrees metropolitanes; i l'accessibilitat universal de les infraestructures incloent en estes aspectes de perspectiva de gènere; millorar la seguretat tant en la xarxa viària com ferroviària amb atenció als usuaris més vulnerables com vianants i ciclistes; portar endavant estratègies de mobilitat per a un desenvolupament urbà sostenible i integrador, i millorar la integració urbana de les infraestructures incloent també la perspectiva de gènere o potenciar el sector logístic en la comunitat en concertació amb l'estat per al desenvolupament d'infraestructures estratègiques per a este sector.

En este programa se situa en un total de 142 milions d'euros per a 2019, creix un 12%, on el capítol més significatiu és el d'inversions reals, 111 milions d'euros, i els projectes pressupostaris amb més recursos són els relatius a manteniment d'infraestructures de carreteres i noves infraestructures de carreteres.

Pel que fa a manteniment d'infraestructures, 76 milions d'euros, cal dir que 2019 va ser el primer exercici en el qual tindrem en execució tots els nous contractes de conservació integral de la xarxa de La Generalitat que ha licitat este Consell i que cobrixen tota la comunitat, nou zones de nord a sud.

Quan vam assumir la conselleria estaven en execució els contractes 2013 i 2014 amb una mitjana de 18 i 19 milions d'euros per a invertir en quatre anys, doncs, bé, nosaltres hem licitat els nous contractes en una inversió entre 25 i 27 milions d'euros/persona, i han començat a executar-se entre 2017 i 2018 per als propers quatre anys.

Altre aspecte que cal dir són, en el marc dels 111 milions d'euros que recull el capítol VI, n'hi ha encara 16 milions d'euros per a pagar obres com l'autovia de la Plana, la CV-13 a Torreblanca, l'avinguda de Dénia-Alacant, i la infraestructura de la línia 2 de Metrovalencia que per primera vegada doncs tindrà una línia per a pagar el deute d'aquell forat que van fer i no van acabar i el reinici de les obres de la línia 10, abans coneguda com T2.
Per tant, aquestes actuacions no acabaran de pagar-se fins l'any 2020 i tenim un 15% d'este capítol que són herències de l'antic govern del Partit Popular.

En 2019 continuem també posant l'èmfasi no sols en actuacions globals sinó en obres d'incidència local que tenen un pressupost relativament reduït però que donen una gran solució a la mobilitat de les persones.
(Soroll de papers)

Continuem aprofundint en actuacions, també, per a ciclistes i vianants, és a dir, en modes no motoritzats, incorporem actuacions de pantalles acústiques com a conseqüència dels plans i programes sobre soroll que anem aprovant.

Per últim, podem destacar actuacions que apareixen per primera vegada en 2019 com obres en la CV-35 entre Titaigües i Aras de los Olmos, obres de seguretat viària Onda o Xelva, Ronda de l'Alguenya, ronda nord Albalat de la Ribera, ronda sud-oest del Pinós, diverses pantalles acústiques, redacció de projectes d'accés a parc Sagunt, ronda sud-oest de Carlet o la redacció del projecte de la CV-95, entre altres.

En qualsevol cas, una breu mirada a les actuacions que hi havia al programa en 2015 i les que n'hi ha en 2019 doncs és una mostra del canvi que s'ha produït en esta legislatura.

Quant al programa 513.
30, planificació, transports i logística, està orientat principalment a la potenciació del transport públic tant per carretera com ferrocarril, de cara a promoure la intermodalitat i aconseguir una gestió el més integrada possible del sistema de transport públic de la comunitat, així com millorar l'accessibilitat i la seguretat d'aquest.

En este sentit, el projecte de pressupostos de 2019 té un total de 173 milions d'euros i un increment del 35% recull en este programa els fons per a les concessions per carretera i per a les entitats que depenen de La Generalitat amb competències en transport públic.

Així, dins del capítol II del programa, que creix del 6,8 al 9,5 milions d'euros, s'inclouen recursos per al manteniment de serveis de carretera com el sistema TAM d'Alacant, el Tram de Castelló, i per a noves concessions a mesura que es vagen aprovant definitivament els projectes de servei públic i es liciten, adjudiquen i entren en servei, cosa que començarà a produir-se en 2019.

D'una altra banda, i respecte al capítol IV que puja un 11%, la mesura més significativa és la distribució de fons de La Generalitat que abans anaven per a cobrir el dèficit de funcionament d'FGV i ara es desdoblen en dos línies: les despeses d'FGV a Alacant es lliuren directament per La Generalitat, i les despeses d'FGV València es lliuren a través de l'autoritat del transport metropolità de València com a coordinadora dels serveis de transport de l'àrea metropolitana perquè aquesta el remeta a Ferrocarrils, a més d'altres fons que destinarà l'autoritat del transport per a la seua distribució a FGV, ajuntaments i a cobrir les despeses de la integració tarifària en l'àrea de València.

Pel que fa al capítol VII, passa de 44 a 79 milions d'euros, puja un 79% respecte de 2018, fonamentalment per al finançament d'inversions que fa FGV; entre altres, la línia 9 del Tram d'Alacant, l'inici de les obres de la línia 10 de Metrovalència, material mòbil a València i Alacant, instal·lacions fixes i en els Trams amb soterrani i altres instal·lacions.

Pel que fa programa 514.
30, ports, aeroports i costes, concretament volem planificar l'ocupació de domini públic portuari per a un millor aprofitament, així com potenciar l'explotació i gestió de les instal·lacions portuàries, millorar la connexió port-ciutat, especialment en els ports de Vinaròs, Borriana, Cullera, Dénia, Xàbia i Altea; mantindre les infraestructures portuàries en millors condicions, i implantar el catàleg de platges de la Comunitat Valenciana.

En 2018, per fi, hem acabat de pagar les obres del passeig marítim de la platja de Ponent de Benidorm -¡por fin!
- que consumia 1,9 milions d'euros, és a dir, més d'un terç del total d'inversions del programa, el que ens ha permés augmentar en 2019 els fons per al manteniment d'infraestructures portuàries.
Passem de 2,6 a 3,7 milions, que és el nucli d'este programa.

Quant al 432.
20, urbanisme, acabem el repàs dels programes pressupostaris amb aquest programa, urbanisme, que com a principals finalitats té agilitzar la tramitació dels expedients urbanístics, per tal de contribuir a la generació d'ocupació i riquesa al mateix temps que s'integra en l'ordenació urbanística i territorial de la comunitat; avançar en el camp de la informació urbanística, incorporant dades i actualitzant-les mitjançant la utilització de noves tecnologies.
El programa té un pressupost global de 5 milions d'euros amb un augment del 6%.
I, pel que fa al capítol VI, es recull una partida per acabar de pagar les expropiacions de la ZAL de València.
I respecte al capítol VII es preveu una línia per a ajudes als ajuntaments amb menys recursos econòmics per tal d'actualitzar el planejament urbanístic i que, en breu, es veurà incidit per la modificació de la LOTUP que està en la comissió corresponent en estes Corts.

Quant al programa 464270, ordenació del territori i paisatge, continuem l'elaboració i tramitació d'instruments d'ordenació territorial d'escala metropolitana, plans en les àrees de Castelló, València i Alacant-Elx, que tenim en redacció, per tal de coordinar el planejament municipal i dinamitzar el territori; seguim amb l'elaboració i tramitació dels plans d'acció territorial de caire comarcal o supracomarcal, com els del Baix Segura o les comarques centrals, i al mateix temps cal dir els programes de paisatge on es concretaran les actuacions necessàries per a garantir la preservació, millora i posada en valor dels paisatges que requerisquen intervencions específiques integrades.
Anem a aprofundir en la millora dels procediments i protocols d'elaboració d'informes d'ordenació del territori, gestió de riscos en este i gestió del paisatge.
I vull fer referència en este capítol, també, a l'inventari de sòl.
Hem de dir, per una banda, l'inventari es fa en els municipis que estan afectats pels plans d'acció territorial en l'àmbit dels PAT; els 341 municipis restants, ja tenim els treballs de 231 elaborats.

Pel que fa al sector públic adscrit a la conselleria, en primer lloc, fer referència a l'Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl.
Disposa d'un pressupost total de 61 milions d'euros, la qual cosa suposa un increment del 39% respecte de 2018, 44 milions d'euros més.
Ja he dit abans que este programa recull un creiximent molt significatiu de fons destinats per a la conselleria en línies d'inversió que ha de gestionar l'Evha, que passen de 5,6 milions en 2018 a 15,7 milions d'euros en 2019.

D'esta manera, la xifra per a fer les obres en els ARRU, que afecten barris que formen part del parc públic de vivenda de La Generalitat, que en 2019 arriba a quasi onze milions d'euros, on l'Evha ha licitat en 2018 les obres en barris com Sant Llorenç de Castelló, Bajo Vías de Sagunt, La Coma de Paterna i Palmerals d'Elx, als qual s'afegiran els de plaça Barbacana-Les Xiques, Alcoi, i barri del Carme i Miguel Hernández d'Alacant.
Igual hi ha un augment en la línia per als plans d'intervenció integral sostenible en grups de vivendes del parc públic de La Generalitat, com Alfafar, Almoradí, Monòver, Santa Pola, Borriana, la Vall d'Uixó, Alberic o Benaguasil.

Però també cal parlar d'inversió de l'Evha en el seu propi patrimoni, 4,8 milions d'euros en actuacions de reparació i finalització de vivendes a Castelló, València i a Aspe.

Quant a Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana té un pressupost total de 242 milions d'euros, la qual cosa suposa un increment del 34% respecte a 2018.
Pugem 180 milions d'euros.
Pel que fa a ferrocarrils, cal dir que en 2019 va rebre més recursos tant per a cobrir les seues despeses de funcionament com per a la implantació de nous serveis.
Per això, cal assenyalar també el creiximent en els fons per a la inversió en modernització d'infraestructures, com la que estem portant a terme en la línia 9 del Tram d'Alacant, i que va a canviar profundament la fisonomia de la línia; la nova infraestructura, amb la represa de les obres de la línia 10 de Metrovalencia després d'anys de paralització; el material mòbil tan nou per a la línia 9 del Tram com per al ja existent; seguretat ferroviària a través de les actuacions en passos a nivell i enclavaments; la renovació dels actius ferroviaris via línia aèries, subestacions elèctriques, o accessibilitat.

Quant a l'Autoritat de Transport Metropolità de València, l'autoritat de transport passa de tindre un pressupost de 14 milions d'euros en 2018 a 115 milions d'euros per a 2019, és a dir, 100 milions més.
El pressupost de l'autoritat del transport experimenta un creiximent tan important com a conseqüència, fonamentalment, de dos factors: l'augment de les consignacions que s'esperen de l'estat i de La Generalitat, 38 milions d'euros cada u; l'assignació dels fons que abans anaven per a cobrir el dèficit d'explotació d'FGV en Metrovalencia i que en 2019 van a l'autoritat com a ens coordinador del transport públic de l'àrea metropolitana i que aquesta remetrà a Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana.
Així, dels 115 milions d'euros a què ascendix el pressupost per a 2019, 111 milions es destinen a transferències corrents.
Això significa distribuir fons per al manteniment de funcionament del transport públic metropolità i per a la prestació de nous serveis.
Per a aquesta tasca s'han pressupostat 38 milions d'euros a càrrec de l'estat, arran de la promesa que va fer el president del govern central, de lliurar eixa quantitat als pressupostos generals de l'estat per a 2019.

Així mateix, La Generalitat aporta 62 milions d'euros que superen llargament la xifra estatal i que té en compte els 14 milions d'euros d'ingressos per a vendes de l'abonament transport.

Què farem amb estos recursos?
Transferència a corporacions locals adherides a l'autoritat per a cofinançar els serveis de transport col·lectiu urbà, 15 milions d'euros; cobertura del dèficit d'explotació i finançament dels nous serveis de ferrocarrils, com el metro nocturn en caps de setmana, 70 milions; compensació a FGV i EMT pel sistema tarifari de títols combinats d'àmbit metropolità, 14 milions d'euros.

Amb açò, la incorporació de personal de l'antiga agència valenciana de mobilitat, que ha estat este temps a l'Evha i esperem que en 2019 serà l'any de la consolidació de l'autoritat perquè el personal que estava en l'antiga agència valenciana de mobilitat passarà.
.
.
, perdó, que estava en l'Evha, passarà a l'autoritat de transport metropolità.

Pel que respecte a l'Institut Cartogràfic Valencià, té un pressupost de 3,5 milions d'euros per a 2019, i es manté en una xifra similar a la de l'any passat, si bé amb una lleugera baixa de 284.
000 euros.

Aquesta és la relació de les inversions, sobretot dels percentatges que marquen l'increment del 32,8% que puja el pressupost global d'aquesta conselleria.

Però açò són xifres, xifres que estan plasmades en un pressupost i, a nosaltres, sempre baix la inspiració de la idea de Cortázar de per a què servix un pont que, en definitiva, és una infraestructura que servix perquè creuen i passen les persones d'un costat a l'altre perquè se comuniquen les persones, ens agrada mirar el pressupost molt més enllà de les xifres que hem acabat de relatar.

Hem de vore que baix estos números hi han persones que durant esta legislatura han pogut pagar els seus lloguers, el seu lloguer d'un pis, s'han pogut emancipar, han pogut rebre una ajuda d'emergència, han pogut accedir a una vivenda del parc públic, han millorat la seua comunicació tant en les xarxes viàries que ara són més segures i ho poden fer en millors condicions, ho vullguen fer a peu, ho vullguen fer amb bicicleta, podran gaudir del seu entorn millor i del seu paisatge, perquè hem aplicat mesures per a la protecció de l'horta o la protecció del nostre litoral.
Eixa és la mirada que a nosaltres ens val dels pressupostos de la Generalitat valenciana.
Els pressupostos que van adreçats a situar les persones en l'espai central, en l'epicentre de les nostres polítiques.

Per tant, volem valorar positivament aquest increment, que és un percentatge, és un percentatge de quasi el 33% però, sobretot, volem situar la importància d'aquestes xifres darrere de les quals, amb el nostre compliment i la nostra execució, anem a aconseguir un canvi de paradigma al llarg d'esta legislatura.
Un canvi de paradigma que, com hem dit, suposarà una consolidació de garantir el dret a l'habitatge; una consolidació i una posada en valor de la mobilitat sostenible i, sobretot, també, d'un nou model territorial que ens ha de servir com a base d'un nou model econòmic.

El senyor president:

Moltes gràcies, consellera.

I, ara, comencem el torn d'intervencions dels grups parlamentaris, i ho fem amb la intervenció de la il·lustre diputada María José García, per part del Grup Parlamentari Ciutadans, i per un temps màxim de huit minuts.

Quan vullga, té la paraula.

La senyora García Jiménez:

Muchas gracias, señor presidente.

Buenas tardes, señora consellera.

Nos alegra que en estos presupuestos que finalizan la legislatura, su conselleria haya pasado de la hermana pequeñita de la familia a la hermana adolescente.
Pero, también, vuelvo a comentarle que volvemos a ver unos presupuestos continuistas y sin sorpresa.

Hoy nos ha desgranado usted unas cuentas grandilocuentes, unas cuentas, como bien ha comentado usted, que ha habido un incremento de 32,8% respecto de los presupuestos del año anterior.
Una conselleria que, como siempre le he dicho, debería de ser inversora, y este año parece que con estos presupuestos o se han dado cuenta y me han hecho caso, o que se han dado cuenta de que llega la campaña electoral.

La cuestión es que aunque los presupuestos para esta conselleria han ascendido a 516 millones, permítame que le indique que nos parecen poco creíbles.
¿Y por qué nos parecen poco creíbles?
Pues porque nos han anunciado un presupuesto por valor de 165 millones para un programa de vivienda y proyectos urbanos pero, en cambio, vemos que la ejecución del presupuesto del presente ejercicio 2018 apenas roza una quinta parte, tan solo un 21,42% ejecutado al mes actual, a noviembre, a tan solo un mes de que finalice este año 2018.

Por lo tanto, señora consellera, nos preocupa, nos preocupa que con esta gestión tan retrasada, con esa deficiencia de ejecución en un año, esa frase que tanto les caracteriza a ustedes de rescatem les persones, se quede en eso, en tan solo un eslogan, y no en ayuda verdadera y efectiva para quien lo necesita.

Desde Ciudadanos también nos preocupan muchos asuntos, pero uno que nos gustaría destacar, pues lo tienen absolutamente abandonado, son los jóvenes, la situación de precariedad en que están dejando a los jóvenes, con una tasa de emancipación residencial muy por debajo de la media del resto de España.
Y aunque existe un plan estatal de vivienda, sí, estatal, el cual criticaron ustedes muy fervorosamente, no hemos visto por ningún sitio en este presupuesto de 165 millones, no hemos visto ninguna línea presupuestaria exclusiva con ayudas o que aporte soluciones habitacionales a nuestros jóvenes.

Por lo tanto, señora consellera, yo le pregunto, ¿tienen previsto dar solución a las necesidades habitacionales a las que se enfrentan los jóvenes con alguna línea económica?

Otro tema muy relevante que nos preocupa son los desahucios.
Y es preocupante puesto que después de tres años de legislatura de mandato del botànic, nuestra Comunidad Valenciana, por detrás de la de Andalucía y Cataluña, continúa situándose a la cabeza en lanzamientos hipotecarios, una sangría que afecta a más de dos mil personas.
Con siete mil hogares al borde de pobreza y sin dar soluciones efectivas a la emergencia habitacional y a las familias y sin hacer frente al drama de los desahucios, con este fracasado continuismo en políticas habitacionales, les preguntamos, yo le pregunto, ¿considera usted suficiente tan solo una línea de 2.
100 euros en sus presupuestos para paliar este problema social?

Y otro de los caballos de Troya a los que no han hecho todavía ustedes frente, es a la cantidad de viviendas vacías sin usos pendientes de reparación y las viviendas ocupadas ilegalmente.
Ante este colapso, a la hora de movilizar viviendas, han pactado ustedes, desde La Generalitat, poner en marcha el plan estratégico de adquisición de vivienda a escala de la comunidad, y que dotan de 40 millones, que está aquí, por supuesto.
Pero, ¿cuándo y cómo van a gastarlos?
¿De qué manera van a implementar este plan?
Porque, fíjense, ustedes han puesto para este año 40 millones de euros.
Pero es que el año pasado había 10 millones y de esos 10 millones, ¿sabe cuánto se gastaron?
Cero euros.

Y cambiando de área, pues el tiempo me apremia, pues, siendo que su departamento es el que más aumenta en estos presupuestos, que ya le he dicho que estamos muy contentos, vemos que no es así en lo que concierne también dentro del desglose al departamento de puertos, aeropuertos y costas, con un recorte del presupuesto de aproximadamente un 10%.

Por lo tanto, nos gustaría que nos explicase por qué ha recortado las partidas de inversiones del programa de puertos, aeropuertos y costas dejándolos a niveles del 2016.
Nos preocupa un área tan importante para dar impulso a la economía, la cultura, el turismo de nuestra Comunidad Valenciana y que sea siempre el patito feo de esta conselleria.

Y, en otro sentido, referente al área de infraestructuras y transportes, nos gustaría que nos desgranara a dónde van a ir a parar el aumento de partidas de FGV con esos 242 millones de euros, porque especialmente, cuando ustedes han presupuestado 79 millones para financiar inversiones en FGV, hay un dato que queremos comentarle, y es que en diciembre del año pasado, tan solo se había pagado 9 millones de un total de 23 millones, y queremos saber qué es lo que está pasando ahí.

Y, por otra parte, apreciamos cómo aumenta el presupuesto para financiar inversiones de FGV de acuerdo con el contrato programa, pero nos extraña, nos extraña que tan solo se destinen 16,8 millones a FGV para paliar el déficit de explotación, cuando, por ejemplo, solamente en el Tram en el ejercicio anterior se arrojó un déficit de 14,4 millones.
Dan 16,8 y el Tram adsorbe 14,4.
Por lo tanto, no nos contesten que va mejor, pues fuentes internas nos están indicando todo lo contrario.

Pero bueno, no puedo finalizar mi parte de la intervención sin hacer alusión a la línea T2 de Metrovalencia, como no podría ser otra forma.
Llevamos tres años reivindicando esta línea -su puesta en marcha, su asignación presupuestaria-.
Una línea que anunció Ximo Puig y usted en prensa que ya era una realidad.
Y, ¿qué nos encontramos otra vez?
Cero euros para ejecución de esta línea.

Solamente lo único que ha habido nuevo es que le han cambiado el nombre, no le han hecho nada más, porque esto no tenía coste económico.
Por lo tanto, encontramos una decepción total en este aspecto.

Y, por lo tanto, otra de las cosas que también nos gustaría -ya que me queda un poco de tiempo- que nos explicara es: ¿qué pasa con la línea presupuestaria, esa fantasma, que aparece y desaparece, no sabemos si por el reclamo electoral, como es el soterramiento de la línea de Burjasot?

Porque ustedes el año pasado pusieron una partida de 100.
000 euros para realizar el proyecto, ¿correcto?
Y después dijeron que para este año habría una disposición de 2,5 millones, de los cuales solamente se han quedado 736.
000 para realizar esa línea que se suponía que estaba dentro de los presupuestos de FGV, pero ahora no aparecen dentro de los presupuestos, pero no han invertido nada.
Por lo tanto, nos gustaría también que nos comentara qué ha pasado con esa línea fantasma.

Y como no me caben todos los temas aquí, en el siguiente turno continuaremos con los temas.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora García.

I, ara, per a continuar el torn d'intervencions dels grups parlamentaris, ho farà el Grup Parlamentari Podemos-Podem i, en el seu nom, l'il·lustre diputat Antonio Montiel, per un temps màxim de huit minuts.

El senyor Montiel Márquez:

Senyor president, gràcies.

Moltes gràcies, senyora consellera, per la seua compareixença i la seua informació.

En primer lloc, felicitar-mos perquè creguem que som part de l'èxit de l'increment del 33% del pressupost de la seua conselleria.
Crec que hem fet prou aportacions en el 2018 i, ara, amb les negociacions de cara al 2019, per a fer possible una nova política d'habitatge i, també, un canvi de paradigma a l'hora de.
.
.
, i l'increment del parc públic d'habitatge i, també, d'una nova política a favor de les famílies i de les persones contra els desnonaments i contra la bambolla especulativa i del lloguer.

Dicho esto, tenemos algunas cuestiones que plantear y la verdad es que tenemos muchas preguntas que hacer.
Necesitamos, en primer lugar, indicar objetivos e indicadores claros para el cumplimiento de esos compromisos político-presupuestarios.

Las dificultades para poner en marcha algunas de nuestras propuestas para el presupuesto del 2018 han llevado a que el estado de ejecución, sobre todo en compra de vivienda a particulares para alquiler asequible, no sean satisfactorios.

Queremos saber qué medidas piensa adoptar su departamento para asegurar que ese procedimiento de adquisición de viviendas a particulares y puesta a disposición de familias y jóvenes con necesidad habitacional sea factible que empiece a funcionar en el primer trimestre del 2019.

Queremos saber cómo funciona el desglose de medidas para ampliación de ese parque público.
¿Cuál es el objetivo que se ha marcado para 2019 tanto en número de viviendas a adquirir como en número de viviendas a poner en alquiler?

Queremos saber quién gestionará ese parque ampliado de viviendas.
Si ese parque de viviendas será gestionado vía encomienda de gestión al EVHA o alguna otra modalidad.

En ese caso, queremos saber cuáles son los objetivos cuantificables del EVHA para 2019 y cuáles son los indicadores para llevar a cabo su seguimiento.

Queremos saber qué pasa con los 1.
100 expedientes de rehabilitación que aprobó sin consignación presupuestaria el último gobierno del Partido Popular y que, según nuestras noticias, estaban sometidos a una auditoría por parte de la intervención general.
Si hay ya previsiones de pago para esas 1.
100 comunidades de propietarios.

Sabe usted que hay un plataforma de afectados por el impago en ayudas de La Generalitat y queríamos también que desde aquí usted nos dijera qué compromiso político se asume para hacer efectivo, dentro de esta legislatura, de esos pagos que dejó pendiente el Partido Popular.

Queremos saber también sobre las actuaciones en barrios singulares.
Nos preocupa la situación del barrio de San Antón y otros muchos, pero particularmente en el barrio de San Antón el nivel de deterioro de la convivencia se hace más grave cada día.

Sabe usted que hubo recientemente un episodio en el que.
.
.
no solo ocuparon una vivienda, sino que lanzaron a su propietaria a la calle y tuvo que intervenir el vecindario para rescatar a una mujer de avanzada edad.

Pero sabe también que, de las viviendas que se han adjudicado en el primer bloque, algunas ya están en alquiler en portales inmobiliarios.
Lo cual parece que contradice la filosofía de la actuación en el barrio de San Antón.

Nos preocupa cuál es el nivel de ejecución en el Cabanyal en el 2018, en el ARRU del Cabanyal y cuáles son los compromisos políticos para hacer que las inversiones lleguen en el 2019.

Nos preocupan muchos otros barrios, incluidos en ARRU, en toda la Comunidad Valenciana en las que echamos de menos, como decía antes, indicadores.
.
.
, -perdón- objetivos e indicadores para seguimiento y evaluación permanente.

Creo que no basta con entregar financiación a algunos ayuntamientos o a algunas autoridades intermedias, sino que hace falta una implicación directa de la conselleria.

Tampoco observamos que el EVHA, esa entidad que muda más de nombre que mejora en su eficacia, sea en este momento la referencia para garantizar que se cumplan los objetivos de rehabilitación y regeneración urbana que esperábamos de esta legislatura.
Por tanto, nos preocupa.

Nos preocupa también otra cuestión.
Pasando ya a infraestructuras, nos preocupa que no observamos un programa que se puso en marcha a iniciativa de Podemos ya hace un tiempo cuando usted habla de seguridad vial, que era el de protección de biondas contra daños personales a motoristas.
No vemos que.
.
.
-hubo en su momento una partida dotada con un millón de euros- no vemos que haya habido continuidad, y esperábamos que la hubiera.

Nos preocupa también, en relación con infraestructuras, qué pasa con la CV-60.
Hubo un compromiso político de redactar el proyecto para 2018 -hubo un compromiso político y una pequeña tormenta política, porque los representantes de los municipios afectados se reunieron con los grupos parlamentarios-, hubo un acuerdo para poner en marcha la redacción de proyecto, no lo vemos en el capítulo de inversiones de esa dirección general y nos gustaría saber si hay alguna inversión prevista para dar cumplimiento a los acuerdos alcanzados con alcaldes y representantes empresariales y sociales de las comarcas afectadas.

Nos preocupa también, en cuanto a la financiación de la autoridad metropolitana de transportes, cuáles son sus objetivos reales cuantificables y los indicadores para seguimiento, como en otros departamentos que ya le he dicho.

Y, también, cuál es.
.
.
, con todo este incremento de funciones y actividades, si se va a compensar exclusivamente con el traspaso de personal procedente del EVHA, el de la antigua.
.
.
, el personal que estaba adscrito y que ahora se transfiere, o va a haber nuevas incorporaciones de personal y, en ese caso, en qué términos y condiciones.

En relación con el programa 513.
30, queríamos preguntarle cuáles son las perspectivas y plazos para la puesta en funcionamiento de la Agencia Valenciana de Seguridad Ferroviaria.
Hay una dotación presupuestaria pequeña para el funcionamiento de esta agencia, pero, al mismo tiempo, en la ley de acompañamiento hay como una especie de prórroga sine die para la creación de una agencia cuyo estatuto debería haber sido aprobado a los tres meses de la aprobación de la ley, es decir, a finales de junio.
Estamos en noviembre y el estatuto de la agencia no ha sido aprobado.

Nos preocupa que se quedan descolgados del sistema de integración tarifaria del área metropolitana los vecinos de Aldaia, Quart, barrio del Cristo y Xirivella.
El sistema de integración tarifaria, de norte a sur, sigue haciendo de menos a casi 100.
000 ciudadanos de esta área metropolitana.

Nos preocupa que hay una previsión de inversiones en FGV, muy importante, pero dice la línea -entrecomillado-: Â«De acuerdo con contrato programaÂ».
¿Cuándo se aprueba ese contrato programa al que parecen remitirse las inversiones?

Nos preocupa en el 432.
20 las expropiaciones de la ZAL, 1.
250.
000 euros.
¿Aún?
¿A qué responde esa consignación presupuestaria?

Y en la 442.
70, se hace referencia a los honorarios de la redacción del plan de acción territorial del área metropolitana de Valencia, ¿cuándo concluye esa redacción?
¿Cuándo concluye la redacción del plan de acción territorial de Castellón y de Elx-Alacant?

Y, por favor, ¿podría usted desglosar el casi millón de euros que aparecen en ese 442.
70 en materia de investigación y existencias técnicas?

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Montiel.

I ara per part del Grup Parlamentari Popular, i per un temps màxim de huit minuts, té la paraula l'il·lustre diputat senyor Alfredo Castelló.

El senyor Castelló Sáez:

Muchas gracias, querido presidente.

Empezamos mal, consellera, porque dice usted que casi aumenta el presupuesto un 33% más este año respecto al que está ahora en vigor.
Y no es cierto, consellera.

Si ve usted la ejecución del presupuesto de 2018, la partida de créditos presupuestarios actuales, verá en la última línea que hoy usted maneja un presupuesto de 543 millones de euros, mientras que lo consignado es de 516 millones de euros, luego no es cierto.

Hoy usted maneja un presupuesto 27 millones de euros superior al presupuesto que nos plantea aquí.
Luego, a pesar de los 2.
600 millones de euros ficticios, su presupuesto baja.
Pero además de una forma increíble, porque ustedes, dentro de esos 2.
600 millones de euros ficticios, a su conselleria le corresponden 70.

Sigamos sumando.
38 que le ponen ustedes, porque entienden que tiene que ser así, a la Autoridad de Transporte Metropolitano de Valencia, según dice, porque ha dado su palabra el presidente.

Pues imagínese usted si el presidente del gobierno -al que yo no le he oído decir semejante cosa, ni lo ha dicho en nota de prensa-, que es capaz de cuando dice las cosas de verdad negarlas, imagínese con lo que ha no ha dicho si será capaz de no dárselo, ¿sí o no?
Yo creo que es obvio.
Esos 38, falsos.

Unos 70 millones inventados y 22 millones de euros de transferencias corrientes, a mayor abundamiento del año anterior, es decir, 130 millones de euros más, que son 128 los que linealmente pone, que ya le digo que este año usted dispone de 27 millones menos de los que tiene en el presupuesto actual.

Por otro lado, decirle que lógicamente esto es.
.
.
igual que el resto del presupuesto, un presupuesto completamente ficticio.

Pero vayamos a la estrella, a su estrella.
Se ha olvidado decirnos también que ha tenido 32 millones de euros más para mantenimiento de carreteras que otros años, del estado también.
O 49 millones de euros para vivienda.
También se le ha olvidado, consellera.
Aparte de ese 15% de obras que dice que todavía se corresponden a las que hizo el PP, porque estaban comprometidas por el PP.
Usted, desde luego, no se compromete a nada y menos, a realizar ningún tipo de infraestructuras.

Nos dice que su ley de función social de la vivienda estaba condicionada por el recurso del estado.
Y su director general de vivienda decía que no estaba condicionada por el recurso de inconstitucionalidad del estado.
¿En qué quedamos?
¿Está condicionada o no estaba condicionada?
Nosotros siempre le dijimos que no y, de hecho, ha podido desarrollarse perfectamente.
Lo que pasa que es que usted no ha tenido ninguna capacidad de gestión.

Mire, es la cuarta vez que nos dice que va a hacer Miguel Hernández y Virgen del Carmen.
A ver si es verdad.
Nos encomendaremos a ella para ver si ahora hace caso y, de una vez, realiza usted estas obras, que es la cuarta vez que promete aquí que va a hacer.

Mire, nosotros discrepamos en una cuestión respecto a sus 40 millones de euros para la compra de vivienda.
Bueno, es evidente, ¿no?
Acaban de ver cómo el 19 de octubre es la fecha en la que salió la licitación.
Los plazos nos llevan a más de un año para que se puedan adjudicar esas viviendas a La Generalitat si no perdemos ni un solo plazo.
Imagínense dónde nos vamos a ir en esa compra vivienda y para qué.

¿Usted se ha planteado que podíamos haber cambiado esos 40 millones de euros de nuevas viviendas del parque público por 150.
000 mensualidades de alquiler?
¿Usted sabe que eso les resolvería la vida a 12.
500 familias valencianas de las 14.
000 que tiene usted en espera?

¿Usted sabe que con bastante menos de la mitad tendría rehabilitado todo el parque público del que sigue teniendo 700 viviendas sin rehabilitar y vacías?
Eso que le tenía que dar vergüenza a la anterior consellera, cuatro años después, con 2.
600 millones de euros más, ¿no le da vergüenza seguir teniéndolo, consellera?

Dígame, ¿qué pasa con las 9.
000 familias que están en la lista de espera, que sigan esperando?
¿Qué pasa con las 60.
000 familias desahuciadas que afectan a casi 100.
000 personas?
¿Què pasa con esas 700 viviendas del parque público?

¿Qué pasa con esa ejecución del presupuesto, que la tiene al 17% o al 21%, como con buena voluntad le dice la compañera de Ciudadanos?
¡Al 21%!
, consellera, cuando quedan tres meses.
Me parece lamentabilísimo que esto siga así.
Es que además usted nos habla que iba a hacer 6.
000 nuevas viviendas del parque público.
¿Dónde están?
¿Hay alguna?
¿Hay una?
¡Es que no hay ninguna, consellera!
Usted se ha pasado la legislatura prometiendo y sin hacer nada.
Es que aparte tiene 700 viviendas ocupadas ilegalmente, que se suman a las 700 que están vacías y por rehabilitar.
¿Pero esto qué gestión es?
¿Esto es el cambio de paradigma?
De verdad, ¿dónde está el cambio de paradigma?
Porque yo veo un fracaso estrepitoso.

Pero si nos vamos a las fichas del presupuesto, a las FP7 del presupuesto, veremos por qué hemos pasado de 10 millones de euros para compra de vivienda en el presupuesto inicial del año pasado a 40 millones de euros este año.

¿Sabe que ha reducido la reforma de viviendas públicas de 7,1 millones a 5,9?
¿Eso qué le parece a los socios?
Bien, en las FP7 el parque público se reduce de 7,1 a 5,9.
Pero es que además, les hago un resumen, hay muchas otras fichas que rebajan justo hasta 30,8 millones.
¡Qué casualidad!
De los 10 millones del año pasado a 40 millones de este año se han reducido 30 millones de euros en fichas de FP7.
Y dirán, bueno, si no es para una cosa, es para otra.
Sí, (inintel·ligible) … aquí estamos cumpliendo un capricho al que ustedes, que son un gobierno débil, han tenido que decir que sí.
¿Pero saben de dónde lo han quitado, señorías?
¿Saben de qué partida se quitan en esas FP7?
Se lo diré: se elimina la emergencia social; se quitan 5 millones de euros de alquiler de rentas más bajas; se quitan 1,2 millones de reformas del parque público; se quitan las ayudas de rehabilitación del plan Renhata -hoy no ha dicho nada de su contenido- se bajan 4,1 millones; se dejan al 50% las políticas municipales de vivienda social; se elimina la promoción de viviendas para jóvenes, se elimina; se eliminan los planes de intervención de viviendas en parque público; se eliminan los acuerdos con los ARRU con los ayuntamientos, y se dejan de financiar actuaciones de alquiler solidario para sacar 30 millones de euros y llegar a un acuerdo.

Consellera, está todo aquí, una a una, le digo el número de la ficha, una a una, 30,2 millones de euros sin tener en cuenta los ARRU.
30,2 millones de euros han quitado de esto.
No me hace ninguna gracia que ese cambio de paradigma ni que se ría de esta cuestión porque me parece tremendamente grave.
¿A costa de qué?
Pues mire, han llevado a este presupuesto y a poder firmar este presupuesto inventando 2.
600 millones, y lo han hecho a través de 30 millones de recortes a la gente que menos tiene.
Lo han hecho con recortes, como digo, que vulneran los derechos de los valencianos.
Por lo tanto, nosotros pensamos que esos 30 millones hacen de su presupuesto un presupuesto nocivo y peligroso para los valencianos.

Tenemos multitud de cuestiones en obras públicas y en infraestructuras y en transportes, pero queríamos decir fundamentalmente el desastre, el dislate de la vivienda.

Dígame, dónde está la ronda de Villareal, es que le hemos dado veinte vueltas al presupuesto y no la encontramos.
Ahora vemos que reaparece Burjassot y Paterna, pero aparecen en partidas de mantenimiento y para supresión de pasos a nivel, no para soterramiento de vías.
¿Hay elecciones, consellera, o qué pasa?
Desaparecen, aparecen, vuelven a desaparecer.
Algo raro pasa aquí.

Hemos visto que ha adelantado dinero a una obra, a la CV-12, y todo el mundo dirá, hombre, no te quejes.
¡No!
Ha pasado de 100.
000 a 3 millones de euros en 2019.
La CV-12, por su ustedes no lo saben, es la que lleva de Morella a Ares, curioso no.
Son los mismos 3 millones que se han quitado de Castellón.
Se lo quitan a Castellón de la Plana y se lo ponen a Morella.
El señor presidente es un líder a la vieja usanza, desde luego.

Bueno, y otras muchas cuestiones, que al final resulta que el plan Uneix dice que usted va y mete 530 millones de euros al año y ha invertido, va a invertir, promete invertir 111.
Ridículo, consellera, casi la quinta parte de lo que se compromete en el plan Uneix.
Lo que usted invierte hoy sigue siendo la mitad de lo que invirtió el PP en su última legislatura, la mitad, con 2.
600 millones de euros más.

Muy lamentable este presupuesto, consellera.

Gracias, presidente.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Castelló.

I ara, per part del Grup Parlamentari Compromís, la il·lustre diputada Belén Bachero per un temps màxim de vuit minuts.
Quan vullga, té la paraula.

La senyora Bachero Traver:

Gràcies, president.

Bona vesprada, consellera.

Bé, el passat dimecres es va presentar el Projecte de llei de pressupostos de La Generalitat valenciana per a 2019, uns pressupostos cent per cent botànics, que blinda l'estat de benestar dels valencianes i de les valencianes i suposen un impuls definitiu de les polítiques econòmiques i dels sectors productius del nostre territori.

Com va dir el conseller Soler, aquestos pressupostos reflexen una aliança de La Generalitat amb els drets dels valencians.
I, senyora consellera, dins d'eixos drets incloem també el dret a l'habitatge i entenem com un servei públic essencial el fet de garantir una vivenda digna a tots els valencians.

Amb eixos 1.
610 milions d'euros en operacions de capital constituïxen la major inversió pressupostària des de 2011, que se diu prompte, i és tot un repte tenint en compte la situació de precarietat financera que els va deixar la gestió del Partit Popular.
A més a més, la inversió en vivenda augmenta, passant de 20 a 40 milions.

La veritat és que en estos tres anys han fet un esforç titànic per a traure endavant una Generalitat valenciana totalment endeutada, fins al punt de dur uns pressupostos condicionats per la llosa del deute.

En el cas de la seua conselleria una llosa important, per eixes obres que ha hagut de continuar pagant part d'eixa herència enverinada que li deixava el PP i que van afectar els pressupostos de 2016, 2017 i 2018, i me sembla que alguna llosa encara li queda per ahí, per a 2019, com va ser l'autovia CV-10, Pobla Tornesa-Cabanes, la nova carretera Torreblanca-aeroport, l'accés nord a Alacant, avinguda de Dénia, o la línia 2 del metro de València, de germans Maristes fins a Nazaret.

Només aquestes quatre obres ja sumen 15 milions d'euros, als que podríem sumar el circuit de Formula 1 que va pagar l'antic Eige, actual EVha, o els 7,5 milions a l'any o les sentències judicials per les errades en la CV-95 o altres obres que li van deixar en semblant situació.

Com li anava dient, aplaudim la marcada línia social d'aquestos pressupostos i, a diferència del que passava quan governava el Partit Popular, nosaltres sí tenim projectes i inversions per a desenvolupar-los.
I posem de manifest que la despesa social és una prioritat per al Consell.
La despesa social d'aquest Consell en els pressupostos per a 2019 ascendix a 13.
818 milions, el que suposa la major dotació social de la història en terminis absoluts i tenen com a objectiu donar un impuls a l'economia del nostre territori.

També cal assenyalar que els nostres comptes inclouen una partida reivindicativa de 1.
325 milions per a mantenir la qualitat dels serveis públics fonamentals i apropar-los a la mitjana de la resta de comunitats autònomes, acabant l'infrafinançament que patim.
Esperem continuar i dur junts aquesta lluita per a un finançament just també a Madrid.

Pel que fa al programa 431.
10, d'arquitectura i habitatge i projectes urbans, amb un pressupost de 165,2 milions d'euros, eixe increment del 68,1 respecte a 2018, es continua amb les actuacions dels plans d'habitatge estatal, tant el vençut com el vigent 2018-2021, i els ARRU, que crec que em deixaré algun segur, perquè la quantitat d'ARRU que venen enguany en els pressupostos és ben gran, en Elx, Ontinyent, Llíria, Cabanyal, Alcoi, Sant Vicent del Raspeig, Xàtiva, Onda, Oliva, Callosa de Segura, Elda, Olocau; i en algun d'estos municipis fins i tot amb duplicitats.

Pel que fa a vivenda social, el pressupost per acabar eixes vuit promocions de vivendes paralitzades per l'anterior govern, que increment en un 85%, en passar de 2,6 milions d'euros a eixos 4,8, la qual cosa suposarà posar un lloguer assequible i social, més de 110 habitatges públics.

En el tema de parc públic d'habitatges, que ja ho havíem dit abans, com se passa d'eixos 20 milions a eixos 40 milions d'euros, que passaran, es ficaran per al concurs de la compra d'habitatges.

També nomenem el tema de l'impuls del pla Renhata per a rehabilitació d'habitatges d'accessibilitat.

Pel que fa a la Llei de la funció social de l'habitatge, hem de dir que en este primer trimestre de 2019 esperem que comencen a fer-se efectives ja eixes mesures de la llei i es comence a executar-se perquè siga una realitat aquesta llei.

També hem d'assenyalar que estes mesures o les accions d'aquesta llei començaran a fer-se efectives més tard del previst degut a eixa interposició del recurs d'inconstitucionalitat del Partit Popular, és a dir, per fi farem realitat aquesta llei, tot i les traves burocràtiques, senyora consellera, interposades pel Partit Popular amb eixe recurs d'inconstitucionalitat, que l'únic que volia al final era frenar esta iniciativa que anava de la mà de les persones.
I açò ha fet que hi haja línies de pressupost que encara no s'han executat, però és que fins el pronunciament del tribunal sobre el recurs no s'ha pogut posar en marxa aquesta llei.

Bé, trobem 1,2 milions d'euros per a mediació i col·laboració institucional en aquesta llei, 2,1 milions d'euros en emergència habitacional, 300.
000 euros per al compliment de l'article 24.
2, 700.
000 euros en convenis amb entitats financeres, un milió d'euros en el desenvolupament de la llei i un altre milió d'euros per a l'article 25, dedicat al lloguer.

També li donem l'enhorabona per haver assolit un altre repte molt important en matèria de vivenda, i és que des de la conselleria s'han gestionat al voltant de 22.
000 sol·licituds d'ajudes per al lloguer.
Un augment molt considerable respecte a l'any passat i del qual es beneficiaran milers de valencianes i de valencianes que complisquen els requisits per accedir a les ajudes.

També remarcar el Pla estatal de foment per al lloguer, rehabilitació i renovació, que també té la seua part d'inversió, i anirà acompanyada de la part estatal quan s'aproven els pressupostos de l'Estat.

Bé, quant a inversió en obres viàries i ferroviàries, que estarà dins del programa 513.
10 i 513.
30, eixe increment del 12,7 fins arribar als 111 milions d'euros, cal remarcar-los.

També creixen un 77,3 les inversions en línies de FGV.
I dins d'aquest mateix programa també està en marxa el pla Uneix, eixe programa estratègic per a la millora de la mobilitat, les infraestructures i el transport del nostre territori.
Bé, remarquem també les partides d'urbanisme i ordenació del territori, que seran els programes 432.
20 i 442.
70.

En definitiva, s'incrementen: la primera, 1,5 milions d'euros, que és el 6,6%; i la segona, 1,9 milions d'euros, un 4,3%.
En definitiva, necessari per a finalitzar amb el procés de planificació urbanística que necessitava el País Valencià i que es va encetar fa tres anys amb el canvi de govern.

I dins d'aquest sí que voldria remarcar, els plans d'acció territorial que ens queden per a poder acabar amb tot aquest programa, finalitzar el de València, Castelló, Alacant i Elx, però també encetar eixos programes que tenim pendents de les comarques centrals i la Vega Baja.
Com també els quatre programes de paisatge, molt importants per al nostre territori, que seran els programes de paisatge de les vinyes de les Alcusses i Els Alforins, de les oliveres mil·lenàries, de les construccions de pedra seca, com també dels paisatges miners en el Vinalopó Mitjà.

Bé, en definitiva es continua amb l'aposta per una vertebració del territori basada en la mobilitat tenint en compte la integració paisatgística i ambiental i donant prioritat al transport públic i a les maneres no motoritzades, especialment en ciutats i àrees metropolitanes, sense oblidar-nos de la perspectiva de gènere i millorant la seguretat de la xarxa viària i ferroviària.

De tots els compromisos adquirits, un total de 238, des del govern del botànic en la seua conselleria el que s'hagen assolit 211, és a dir, un 88,66% i que estiguen en execució 27, 11,34%, són dades de l'últim seminari, és un fet a destacar i que ens dóna peu a agrair-li la tasca tan important que està fent vosté junt a la resta del Consell, avançant cap a l'estat de benestar.

Per tant, les dades avalen la gestió del nou Consell i aquests pressupostos van a continuar amb aquesta línia, no hi ha cap dubte que estem fent el treball millor.

Gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies.

Passem a l'última de les intervencions dels grups parlamentaris en este primer torn, en este cas, per part del Grup Parlamentari Socialista, té la paraula per un temps màxim (inoïble) .
.
.
la il·lustre diputada Sandra Martín.

La senyora Martín Pérez:

Gracias, presidente.

Gracias, consellera, por exponernos otro año más de una forma clara y detallada las líneas presupuestarias básicas para su conselleria para el próximo ejercicio 2019.

Aquí estamos en comisión con los cuartos presupuestos, que no los últimos, consellera, de este govern del botànic, que no del Titanic, como algunos pretendían.
Unos presupuestos que plasman otra forma de hacer política, que supone la confirmación de que una política seria y responsable es posible más allá de proyectos partidistas e incluso muchas veces personalistas.

Si en 2015 el nuevo Consell progresista se encontró con unos presupuestos ya elaborados, en 2016/2017 esos primeros presupuestos se centraron en dar respuesta a la urgencia social, la consolidación de los derechos de nuestra ciudadanía y una apuesta por la reconstrucción de la economía valenciana, tan maltrecha después de dos décadas (tossint) de políticas alejadas de la realidad y muchas veces de espaldas a los ciudadanos y ciudadanas, que han dejado una importante herencia de pufos de la que la conselleria de la que usted es titular puede dar buena cuenta.

Aparte de que hoy tenemos que sale en algún medio de comunicación, como en total sumamos 25 millones de euros de varias actuaciones, entre ellas Avenida de Dénia, la CV-95 y otra infraestructura en Benicarló, que habla que sacan esos 25 millones…, que los vamos a detraer, como es lógico, de otras infraestructuras y que serían importantes para la ciudadanía.

Pues como le decía, en 2018 se profundizó en el nuevo modelo de contrato social que los partidos del botànic propusieron en las secciones del 2015.
Ahora, en 2019 nos encontramos con unos presupuestos que consolidan ese nuevo modelo.

El presupuesto  de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio para 2019 aumenta en más de un 32%, llegando a una inversión total de 516,8 millones de euros para el nuevo ejercicio.

Las inversiones en obras viarias y ferroviarias crecen un 12,7, llegando a los 111,9 millones.
Aumenta igualmente un 77,3 las inversiones en líneas de FGV, pasando de 44 millones a 78,6.

Por lo tanto, el presupuesto para 2019 se incrementa en euros y en porcentajes respecto al de los años anteriores.

Y todo ello a pesar de la deuda heredada, que sigue siendo muy presente, no es pasado.
Desgraciadamente, es presente y, desgraciadamente, será futuro.
Y que al igual que en año anteriores se tiene que seguir pagando las obras hechas y no pagadas por el PP, además de las innumerables sentencias judiciales que siguen sucediéndose por los sobrecostes e incluso por resoluciones caprichosas de contratos.

Señora consellera, millones de euros que hoy se podían destinar a la mejora de la vida de la ciudadanía, pero gracias a la nefasta gestión del Partido Popular en la Comunidad Valenciana se tienen que destinar a pagar sus honorables pufos.

Con estos presupuestos se continúa apostando por ese contrato social y económico con la ciudadanía de nuestra comunidad, donde se cambiaron las prioridades.
Antes hablábamos de grandes actos, de despilfarros, etcétera.
Y ahora se pone en primera línea de acción a las personas.

Se sigue apostando por la protección social de las personas, reforzándose las políticas de vivienda social de alquiler.
De este modo se sigue defendiendo, como no podía ser de otra manera, el derecho universal a una vivienda digna y adecuada.

Así, estos presupuestos fijan en vivienda el núcleo duro del estado de bienestar en la Comunidad Valenciana, siendo por ello que se duplica el presupuesto destinado a la ampliación del parque público con 40 millones de euros para la compra de viviendas.

Esto lo podemos comprobar perfectamente en el programa presupuestario 431, donde para este presupuesto 2019 tenemos una previsión de 165 millones de euros, con lo cual supone un aumento del 68,1 con respecto a los anteriores presupuestos.

Se van a finalizar ocho promociones de viviendas públicas paralizadas por el anterior gobierno del Partido Popular.
Este año aumentaremos el presupuesto en este sentido un 85%, lo que supondrá poner más de 110 viviendas en alquiler asequible y social.

Se continúa impulsando el plan Renhata, ese plan para la rehabilitación de las viviendas y la accesibilidad de la misma, ese plan que tan buen resultado ha dado.
Porque al final eso es lo que importa, dar servicio a las personas con cosas que aparentemente pueden parecer pequeñas.
Y del mismo modo, se prevén fondos para el desarrollo de la leu de la función social de la vivienda, mal que les pese a algunos otros grupos.

Igualmente, en el programa 513, que hace referencia a infraestructuras públicas, el presupuesto de 142 millones de euros aumenta en un 12% con respecto al ejercicio anterior, de modo que vuelve a aumentar el presupuesto para las carreteras de la Comunidad Valenciana, mejorando tanto en seguridad vial como en conservación.
Se sigue incidiendo en la redacción de planes de movilidad metropolitanos, así como en actuaciones de movilidad sostenible.

Lo mismo sucede con el programa 513.
30, de planificación, transportes y logísticas, donde una dotación de 173,3 millones de euros aumenta… supone un aumento del 35,6 respecto del anterior.
Tiene por objetivo -que no es poco y que es muy importante,- el disponer de un plan de servicios de transporte público que resuelva los problemas de movilidad, con modelos sostenibles que puedan potenciar el uso del transporte público, impulsar la accesibilidad para las personas con movilidad reducida, así como impulsar la mejora de la seguridad de los transportes.

Respecto del programa 532, también aumenta un 6,6 su… el tanto por ciento del presupuesto, ya que sería del 5,1.

Y, en definitiva, consellera, con este proyecto de ley de presupuestos para 2019 se continúa reforzando las políticas de vivienda social y alquiler como eje central, junto con la apuesta por la mejora y la calidad de la movilidad, así como la promoción del transporte público y de los servicios públicos en general.

Los presupuestos de 2019 consolidan el cambio iniciado en 2015, blindan el estado de bienestar y señalan el camino que tenemos que transitar para garantizar nuestro proyecto de futuro.

Son, por lo tanto, unos buenos presupuestos que representan fielmente el que ha sido el objetivo del nuevo gobierno de progreso del Consell desde que llegamos a La Generalitat.
Unos presupuestos que están al servicios de los valencianos y de las valencianas, de la ciudadanía, y no al servicio de unos pocos.

Gracias, consellera.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Martín.

I ara per a intentar contestar a les qüestions plantejades pels grups parlamentaris, consellera, i per un temps màxim de quinze minuts, té la paraula.

La senyora consellera d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori:

Gràcies, senyor president.

Agraïsc les intervencions de Compromís i PSPV.

Respecte a les preguntes de Ciudadanos, que parla de pressupostos continuistes, entenem que continuistes en el canvi de projecte i en el canvi de paradigma que estem impulsant en esta conselleria per a assolir i per a consolidar el nou model polític en habitatge, en mobilitat i en vertebració del territori.

Diu que són poc creïbles.
Mire, el (inintel·ligible) … d'execució en AD.
Vosté sap que tenim d'acabar l'últim trimestre de l'any, que es quan finalment podem pagar les ajudes a lloguer, ajudes a rehabilitació, el gros del pressupost, perquè ara encara estem en fase d'al·legacions de les ajudes al lloguer, per exemple.
I també es liquida Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana.

Me parla d'ajudes a joves.
Li he de dir que són prioritaris en les ajudes al lloguer.
En el pressupost de 2017, que ja està tancat i les ajudes pagades, 42% d'ajudes a joves en matèria de lloguer, 49% de joves que s'han beneficiat i han accedit a una vivenda del parc públic i són prioritaris en l'accés a les VPO.
Eixes que el PP es va deixar buides i va construir en el seu moment i les va deixar absolutament abandonades.

Desnonaments.
Alternatives habitacionals, ajudes a lloguer, les ajudes de emergència, la línia de compra d'habitatge per a ampliar el parc públic i, per una altra banda, les vivendes buides.
Sap que en la llei per la funció social tenim un procediment on els bancs tenen de comunicar vivendes buides.
Si no ho fan, se comet una infracció.
I una vegada se comunica eixa vivenda i se declara buida a través d'un procediment contradictori, al registre de vivenda deshabitada i en lloguer social; i si no ho fan, també hi ha una multa.

No podem haver executat el concurs de compra de vivenda perquè és que està obert encara, senyoria.
Per tant, és impossible que l'hagem executat perquè està el plec i el concurs públic en estos moments obert i en tramitació.

Quant a Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana, li he dit abans que s'executa el pressupost a final d'any, en l'últim trimestre.
La línia 10 vosté diu… Nosaltres no vam dir que ya estaría hecha.
Estem redactant els projectes i vam dir que les obres començarien a finals del primer trimestre de 2019.
I esta consellera li reitera que estem redactant els projectes i que a principis… a l'últim trimestre…, en el primer trimestre, perdó, a finals del primer trimestre de 2019 començaran les obres de la línia 10.

Per una altra banda, Burjassot.
Demà, senyories, tindran magnífiques notícies de l'Empalme de Burjassot.
I, per una altra banda, el pressupost que n'hi ha és suficient per a la tramitació d'aquesta obra i complir amb l'objectiu que ens hem marcat esta conselleria i este govern.

Ferrocarrils té 16 milions perquè són els d'Alacant.
La resta li he dit que va a l'Autoritat del Transport Metropolità i l'Autoritat del Transport Metropolità és la que farà l'aportació a Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana.
Ha canviat la mecànica en estos pressupostos.

Quant al Grup Podemos, agrair la col·laboració del Grup Podemos en la presentació d'este pressupost, i sobretot en haver contribuït a augmentar el pressupost, encara que el senyor Castelló diga una altra cosa, d'esta conselleria, sobretot en una línia de compra de vivenda que té d'haver vingut per a quedar-se.

Ens hem retardat en la convocatòria del concurs públic, i sa senyoria ho sap, per la redacció dels plecs i la nova llei de contractes públics, que ens ha retardat l'aprovació d'ells.
No teníem precedents ni existien precedents en esta matèria, és innovadora.
I l'any que ve quines són les nostres previsions?
Traure abans la línia perquè ja tenim els plecs, que és el que ha retardat la publicació enguany.

Quant al barri de San Antón, jo li he dir que els ARRU els gestionen els ajuntaments.
Vosté ens demana que fem més control.
Nosaltres ens limitem que es vagen justificant les aportacions econòmiques, però, en principi, estan complint els objectius que se marquen i les finalitats que se marquen en els ARRU.

Quant a les biondes, van en la línia de manteniment i conservació, i nosaltres continuem… No tenim una línia específica amb noms i cognoms en el pressupost, però en el que és el pressupost de manteniment i conservació se fan este tipus d'actuacions.

Quant a la CV-60, està en redacció el projecte.
Este projecte és complicat i, efectivament, no està ja redactat.
Està en redacció i probablement també s'allargue a l'any 2019 la seua redacció.
I tenim una partida en el pressupost per a esta actuació.

Quant a l'Agència Valenciana de Seguretat Ferroviària, és cert, portem en la llei d'acompanyament dos modificacions que afecten a l'Agència Valenciana de Seguretat Ferroviària.
Primera, la qüestió de les incompatibilitats.
Les Corts havien de nomenar a tres membres i nosaltres a dos.
Ni Les Corts ni nosaltres hem sigut capaços de nomenar a eixos membres, perquè hi ha un règim d'incompatibilitats tan estricte que ningú complix els requisits.
I, per tant, portem eixa modificació en la llei d'acompanyament per a flexibilitzar, garantint la seguretat i la professionalitat dels membres per a la llei d'acompanyament i poder crear l'agència.
Perquè no es quede un buit legal durant eixe període, assumirà les funcions la direcció general d'obres públiques.
Són les dos modificacions que portem en la llei d'acompanyament.

Quant als bons dels tres municipis que vosté ha citat, és una qüestió d'integració tarifària.
Ni se poden crear bons en el mapa concessional, ni en estos moments.
Tot dependrà de la subvenció que rebam, i espere, dels 38 milions d'euros de l'estat a l'Autoritat del Transport Metropolità, i ahí podrem abordar la integració tarifària no només d'estos tres municipis sinó també de la resta de municipis de l'àrea metropolitana de València.

Sí continuem tenint una línia per a pagar expropiacions de la ZAL.
Aproximadament és eixe milió i escaig, que pensem que és el que ens queda per pagar.

Quant si tindrà nous funcionaris l'Autoritat del Transport Metropolità, sí que està previst.
Hi ha una partida de més de mig milió d'euros per a eixa finalitat.

I quant als PAT, està integrada la versió preliminar del PAT de Castelló, i el de València, Alacant, Elx està previst per a juliol de 2019.
Estes són un poc les previsions.

Si m'ha quedat alguna pregunta, els demane la reiteren, si volen, després, perquè se me deu haver passat.

Quant a vosté, senyor Castelló, em reia perquè vosté ha fet una intervenció absolutament en el marc del trilerisme i el filibusterisme parlamentari a l'hora de llegir els pressupostos.
Vosté me parle d'okupes, vosté?
Vosté és capaç de vindre en seu parlamentària i parlar-me a mi d'okupes del parc públic, que (inintel·ligible) … la exdirectora territorial de la conselleria en Alacant?
Els okupes van vindre de la seua etapa, que no van fer (veus) res, absolutament res.
(Veus) Res.
Zero.

(Ocupa la presidència la vicepresidenta senyora María Sabina Escrig Monzó)

La senyora vicepresidenta:

Consellera, un segon.

Per favor, mantinguen el silenci.

El senyor Castelló Sáez:

¿Por qué no le llama la atención cuando me ha dicho las cosas que me ha dicho?
(Veus)

La senyora vicepresidenta:

Yo no estaba presidiendo.
(Veus)

Tiene la palabra la señora consellera.
(Veus) Por supuesto.
Pero ¡qué falta de respeto es este!
Por supuesto que tiene ella la palabra.
(El senyor Castelló Sáez parla sense micròfon) La consellera tiene su turno de intervención y pido silencio y respeto.

Muchas gracias.

Continúe, consellera.

La senyora consellera d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori:

Bé.
Vostés me parlen d'okupes, els okupes que durant vint anys d'absència de polítiques públiques d'habitatge del Partit Popular van campar a sus anchas en les nostres vivendes del parc públic de l'IVVSA.

Vosté, senyor Castelló, fa referència que nosaltres no hem fet res, que no hem executat, que quina és la nostra política d'habitatge.
Mire, els pressupostos, ho dia en la meua primera intervenció, tenen ideologia.
I la tenen i m'agrada que la tinguen.
I per això, darrere els números també s'amaga quina és la voluntat i els objectius polítics d'un govern.

Mire esta gràfica, senyor Castelló.
Sap què són estos 139 milions d'euros?
Any 1995, l'últim pressupost de Joan Lerma en matèria de vivenda.
Ara mire esta xifra, senyor Castelló, 37 milions d'euros, any 2015, últim pressupost de la exconsellera del Partit Popular actual síndica del Partit Popular.
Any 2019, 165 milions d'euros, últim pressupost d'habitatge d'esta legislatura del govern del botànic.

Per tant, vosté entendrà que sí que hi ha una forta càrrega ideològica, sobretot perquè és la xifra més alta en matèria d'habitatge de tota la història del govern autonòmic.

Vosté… he de dir-li que ens vam trobar públic absolutament abandonat.
Vosté en la seua primera compareixença me va dir que anàvem a ser incapaços de reformar 500 vivendes i que vosté me pagava un cafè.
Bé, ja me'n pot pagar un, dos, tres o els que calguen perquè hem reparat i adjudicat 1.
000 vivendes del parc públic.

Li he de dir 51 milions en ajudes al lloguer en esta legislatura, quan vostés va haver anys que ni tan sols van convocar les ajudes al lloguer.
 Per primera vegada, primera vegada, que hi ha ARRU del parc públic.
Vosté me diu que és Â«la cuarta vez que lo prometoÂ», però ¿és que vosté sap que vostés ens van deixar un parany en matèria d'habitatge, de la seua nefasta i lamentable gestió en matèria d'habitatge, Â«entre otras cosasÂ»?

Vosté sap que tenim un pressupost de 17,5 milions d'euros i que els projectes tenen una fase d'elaboració?
I que no són barris fàcils, que són barris molt complexos, perquè ahí no només intervenció de rajola.
Hi ha d'haver també intervenció social i totes les actuacions han de tindre un marc integral.

Mire, començarem les obres de barrio Palmerales d'Elx abans que acabe l'any, San Lorenzo en Castelló, Bajovías en Sagunt i la Coma en Paterna.

Licitació en novembre per a adjudicar obra de plaza Xiques d'Alcoi, barri del Carmen en Alacant, i Miguel Hernández, primer trimestre de 2019, perquè és el més complex.

On vostés precisament, senyories, tenien un projecte molt bonic per a derruir totes les vivendes i fer Â«viviendas con vistas del mercado libreÂ», nosaltres anem a recuperar les vivendes per als veïns i veïnes del barri, senyoria.
Eixa és la gran diferència entre vostés i nosaltres.

ARRU fora del parc públic, en els municipis: 74 milions d'euros, senyoria, 74 milions.
Els 13 milions del parc públic de l'Evha i els 53,  110 milions d'euros d'ARRU en Valencia, Xàtiva, Alcoi, Sant Vicent del Raspeig, Ontinyent, Llíria, Elx, Gandia, Oliva, Onda, Olocau, Morella, Callosa de Segura, Elda i Quart.

Sap quants vostés en el seu període de govern?
Zero.
Zero, un darrere d'un altre.
I huit milions de recursos propis per al barri Juan XXIII, que hem tingut diferents actuacions, o el barri de Sant Jordi, d'Alcoi, que també li he de recordar, senyoria, vostés van abandonar aquesta actuació i els van deixar la meitat de veïns.

Que se veu que això del principi d'igualtat vostés no ho tenen molt en consideració, la mitat d'ajudes per a la reforma ja l'ha tramitat al carrer i sense ningun tipus d'ajuda.
 Eixa és la seua política.

Després, vosté parla de Â«los millones para la compra de viviendas de ampliación del parque público, que con ese dinero que lo hemos quitado de aquí, de allá, y que hubiésemos podido reformar tantas viviendasÂ».

Senyor Castelló, i què me diu vosté dels 60 milions d'euros que està pagant l'empresa pública, l'Evha, per la Fórmula 1?
Quantes vivendes haguérem pogut reformar, senyoria, en 60 milions d'euros que està pagant l'empresa pública d'habitatge, senyoria?
60 milions d'euros, eh?
, que Â«nos iba a costar cero eurosÂ» la Fórmula 1 de Camps.

I ara va i resulta que a partir de 2016, ah!
, Â«por arte de magiaÂ», a pagar 7,5 milions d'euros, dels 60 milions d'euros d'eixe crèdit que podíem estar perfectament invertint en vivenda pública.

Però li dic més, després parlem d'obres públiques.
Mire, Serra Grossa, parada Â«por su exconselleraÂ», nosaltres reprenem i acabem l'obra.

La línia 9, que també tenien un projecte, Â«porque es deficitaria y no vamos a invertirÂ», i va i mos presenten un Powerpoint en no sé quants milions per a no sé quants anys, que no era més que un Powerpoint i ja està.
I este govern ha iniciat i acabarà les obres de la línia 9 i les obres d'urbanització de Dénia.

La línia 10, senyoria, 200 milions d'euros en un forat Â«para fiestas raveÂ».
Mire vosté, senyoria, és que nosaltres, redacció de projectes i inici de les obres, i comencem per a acabar fins a Natzaret.
Perquè som un govern rigorós i seriós.

Però si vol, podem parlar de la seua gestió també en obres públiques, a part de tot l'endeutament que tenim i que continuem pagant, senyoria.
La CV-95, que ara vostés la demanen ben fort, el seu alcalde d'Orihuela: Â«CV-95!
Â».

Ni una pedra que han ficat ahí ja mos ha costat 9,5 milions d'euros per l'excel·lent gestió de la consellera Bonig, 9,5 milions d'euros sense posar una pedra.
Ja pagarem l'obra esta, no sé quantes vegades la pagarem.

14,6 de sobrecostos de l'avinguda de Dénia.
5,4 milions d'euros a pagar als autobusos l'Alcoiana per desequilibris de 2014, Â«los buenos gestoresÂ».
Un milió de la Confraria de Pesca de Peníscola.

Mire, senyoria, en obres públiques en esta legislatura, 1.
000 actuacions en obres públiques, per un import de 1.
000 milions d'euros.

I perquè no me diga: Â«¿Dónde están?
Â», mire, ací.
Quan vullga, fa la sol·licitud de documentació i ve a arreplegar-la, que tenim allí a la conselleria, que ens fa perdre molt de temps en tota la documentació que vosté mos demana i després no ve a per ella.
Doncs mire, ací té tota la relació, 1.
000 actuacions en obres públiques, 1.
000 milions d'euros invertits en esta legislatura.

Per tant, senyoria, quant al programa Uneix, el programa Uneix en el pressupost, ja hem fet actuacions en 2018, i les anem a continuar fent a partir de 2019.
És que mosatros no som com vostés.
Jo ja sé que a vosté el traïx el subconscient, Â«que vienen eleccionesÂ», clar, això és el que feien vostés.

Â«Que vienen elecciones, vamos a inventarnos el presupuestoÂ» i que estiguen tots contents, va, que apareguen les obres i després no farem res.
Això no som nosaltres.
Els diners per a la ronda sud-oest de Vila-real estan al pressupost, 4.
100.
000 (veus).

Senyor Ibáñez, si vosté vol comparéixer, cap problema.
Jo també li conteste a vosté (veus).
Hi ha hagut un error tècnic en la denominació de la línia que corregirem en l'esmena tècnica (veus).

(Ocupa la presidència el president senyor Jorge Bellver Casaña)

El senyor president:

Senyories, per favor.

La senyora consellera d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori:

Senyoria, senyoria, no se preocupen.
Jo ja sé que vostés estan nerviosos, perquè anem a fer la ronda sud-oest i vostés la van parar.
No se preocupen, tranquils.
El dia que comencem les obres, els convidarem.
No se preocupen, tranquils.

I per una altra banda, Burjassot, li he dit que demà tindran excel·lents notícies (inintel·ligible) .
.
.
que estarem tots i totes en esta comissió molt contents de les notícies de l'Empalme de Burjassot, que he de recordar que també vostés van parar.
És que la veritat, que se preocupen tant per obres que vostés van parar.
.
.
Bé, m'alegra que s'alegren que este govern faça les coses bé.

Per una altra banda, li he de dir, i acabe, esta conselleria, que per molt que vosté s'obstine en traure-li color, perquè jo ho entenc que vosté ha de fer punts, hem passat del deute, del caos i de la mala gestió a la planificació, al rigor i a la transparència.

I no se preocupe, senyoria, que nosaltres hem fixat les bases per a reconéixer el dret a l'habitatge per a la mobilitat sostenible i un nou model territorial i urbanístic.
I no se preocupe, nosaltres continuarem treballant i assolint els nostres objectius, encara que jo entenc que vosté ha de fer el paper d'oposició.

Però allà on vostés abandonaven i no estaven, nosaltres estem per a pagar les ajudes a la vivenda que vostés no pagaven i per a recuperar i emprendre les obres importants per al territori que vostés van parar.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Molt bé, doncs, rèpliques?
Senyora García, i per un temps màxim de cinc minuts, té vosté la paraula.

La senyora García Jiménez:

Moltes gràcies, senyor president.

Moltes gràcies, senyora consellera.

Nos encantan las casualidades.
Qué casualidad que mañana nos vayan a dar buenas noticias (rient) sobre el soterramiento de Burjassot.
Ojalá fuesen de todas las cosas, pero bueno, nos encanta.
(Remors)

Hay algunas preguntas que antes, con la exposición, no he podido realizarle, y me gustaría realizarle ahora, porque su conselleria ha aumentado en diez millones la partida destinada a la Evha, la entidad valenciana de la vivienda del suelo.

Y nos gustaría que nos desgranase cuál va a ser su funcionamiento, porque frente al postureo de las grandes cifras del presupuesto, que luego no se ejecutan, el síndic de comptes dice que el Eige, ahora el Evha, no gestiona bien, que no gestiona de manera eficaz las viviendas vacías del parque público.
Y no lo decimos nosotros, lo dice el síndic de comptes.

Por lo tanto, señora consellera, nos gustaría saber, con este presupuesto, ¿se tiene previsión de cuál va a ser el número de viviendas que se van a destinar a alquiler social?
¿Cuántas viviendas van a ser para mujeres con maltrato de género, que faltaban muchas?
Y por supuesto, si van a reservar algunas para jóvenes.

Pero además, ¿con qué medios cuentan?
Pues hace prácticamente un año el síndic ya advirtió de la falta de medios personales, y ahora vemos que en el capítulo de gastos de personal ha descendido.

Otra de las preguntas que nos gustaría hacer, porque antes no me ha dado tiempo, es el tema de los ARRU, que usted ha hablado de ese tema, y es una prioridad para su conselleria.

Pero nos gustaría saber cuál es el motivo por el cual en los presupuestos del año pasado, del 2018, se dotó económicamente una línea presupuestaria a los ARRU de Ontinyent, Liria, Cabanyal, Alcoi, Xàtiva, Onda, Oliva, y a día de hoy no se ha realizado nada, teniendo que volver a incluir estos ARRU, con la misma dotación económica en los presupuestos actuales, y no sabemos cuál ha sido el motivo.

Pero además, también nos gustaría que nos aclarase por qué vuelven a incumplir por cuarta vez con la ley de puertos en materia de afección de ingresos portuarios.

Según el artículo 85, afectación de ingresos portuarios, los ingresos por tarifas y tasas quedarán afectados en un 40% de su importe a satisfacer las inversiones de mantenimiento de las instalaciones portuarias de competencia autonómica.

Según la ley, un 40% va destinado al mantenimiento del mismo puerto, pero vemos que usted tendría que haber invertido en este presupuesto siete millones aproximadamente para infraestructuras, y tan solo han destinado cuatro millones.

Por lo tanto, ¿podría explicarnos el motivo de ese incumplimiento?
Le adelanto que desde Ciudadanos vamos a enmendar la ley de puertos en su artículo 85, vía ley de acompañamiento, para que ese 40% que hay de ingresos en las tasas se destine realmente a los propios puertos que lo genera.

Y para finalizar, respecto a la supresión de los pasos a nivel en Paterna, en 2018 habían presupuestado 104.
000 euros, y este año tan solo 100.
000.
Con esas partidas económicas tan bajas, ¿ustedes van a realizar la supresión de los pasos a nivel?
Explíquenoslo, o por lo menos explíqueselo a la gente de Paterna.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora García.

Senyor Montiel.

El senyor Montiel Márquez:

Sí, muchas gracias consellera, por sus respuestas.
Pero evidentemente entiendo que eran muchas preguntas, y efectivamente se ha dejado algunas.

En materia de política de vivienda, no hemos escuchado ninguna respuesta sobre la situación de los 1.
100 expedientes procedentes de la etapa del Partido Popular, que se encontraban en fase, creo que se llamó de auditoría por parte de intervención, así como otros expedientes que estaban pendientes también de ayudas.
Y le he hecho referencia a la plataforma de afectados que se había constituido.

Por otra parte, tampoco nos ha respondido si será retribuida vía encomienda la gestión de la Evha en relación con el parque público de viviendas para alquiler asequible.

Y luego, también, usted nos ha dicho una obviedad sobre el sistema de integración tarifaria de los vecinos de L'Horta Sud.
Nos ha dicho que sí, que es un problema de integración tarifaria.
Sí, sí, es lo que yo le preguntaba.
Si vamos a tener…

Porque sabe usted que en la práctica hay un agravio comparativo entre vecinos, de tal manera que usuarios de este proyecto CV-106 acaban pagando por un desplazamiento, tienen que validar dos veces con el bono trasbordo AB, con un costo de 3,10 euros por viaje, o pagar dos billetes sencillos de 1,45 cada uno.

Mientras que usuarios, por ejemplo, de los mismos servicios, entre Torrent y Paterna-Moncada, viajan con un bono que paga 1,02 euros.
Por tanto, es un problema de integración tarifaria.
Lo que queremos saber es si tiene usted alguna solución.

Hay otra cuestión.
Usted nos ha dicho que ya estaba entregado el plan de acción territorial de Castellón, y que en julio se entregaba el de Elche-Alicante.
No nos ha dicho nada sobre el del área metropolitana de Valencia, me parece.

No nos ha desglosado el casi millón de euros en investigación y asistencias técnicas por el que yo le preguntaba, que también era una pregunta que teníamos.

Y luego, como el tiempo era breve, me gustaría añadir una pregunta nueva.
El 29 de octubre se aprobó el Decreto 201/2015, por el que se revisaba el Patricova, que depende de su conselleria.

Y aunque la revisión no afectó al programa de actuaciones, sí que se incluyó un listado, con unos indicadores, unos códigos numéricos, nueve situaciones en el estado de gestión.

Nos gustaría saber si tiene previsiones para aquellas actuaciones de las que es responsable la conselleria para las obras de defensa contra las inundaciones.

El otro día, en la comisión de obras públicas, el pasado 31 de octubre, con ocasión de un debate sobre el encauzamiento del barranco de Moraira, tuvimos ocasión de hablar de que el problema muchas veces… Es fácil echarle las culpas ahora al cambio climático, ese que el primo de Rajoy decía que nunca existió.

Pero la verdad es que es la obra del hombre y la mala planificación urbanística, y a veces el error en la concesión de licencias de obras en terrenos inundables o en cauces de ramblas y cauces de barranco, el que determina el incremento de riesgo para las personas y bienes.

Por tanto, nos preocupan cuáles son los compromisos en materia de infraestructuras que tienen que ver con la ejecución del Patricova.

Yo creo que tendremos ocasión de hablar con ellos, porque sabe que hemos solicitado su comparecencia para este tema, pero sí que me gustaría saber qué compromisos presupuestarios se han incorporado al proyecto para 2019 en concreto.

Muchas gracias.

El senyor president:

(Parla sense micròfon) La última intervenció de réplica, el senyor Alfredo Castelló (inintel·ligible)

El senyor Castelló Sáez:

Gracias, presidente.

Hacía mucho tiempo, consellera, que no la veía disfrutar, porque qué mal lo está pasando en esa conselleria, qué mal se le da la gestión, y qué bien sigue  haciendo la oposición de la oposición usted.
Es curiosísimo.

Nosotros estamos haciendo lo que toca, que es ser oposición.
Y usted es la consellera que viene a dar cuenta.
Pero claro, le gusta recordar aquellos tiempos en los que usted era la oposición (veus) y ahora es la oposición de la oposición.
¿Sabe por qué?
Porque no ha hecho nada, consellera.
 El problema es que usted no ha hecho nada.

Claro dice: Â«Es que el PP tiró doscientos millones de euros.
Â» No, usted va a acabar la T2 con cien millones de euros porque el PP invirtió doscientos.
Usted va a acabar la Serra Grossa con diez millones de euros porque el PP invirtió veinte.
¿Sabe, consellera?
El PP lo tiró y usted va a acabarlo, ¡hombre!
Si no, tendría que haber hecho el triple, que no ha hecho nada.
¿Sabe?
¿Sabe por qué nos quedamos allí en Burjasot sin acabarlo y en Paterna?
Porque hicimos 140 nuevos quilómetros de ferrocarril.
¿Y usted, consellera

Porque nos gastamos tres mil millones de euros en nuevos quilómetros de autovía.
¿Y usted, consellera?
¿Nada?
Claro, con razón se dedica usted a hacer de oposición de la oposición y así se deja ir y recuerda aquellos tiempos en los que era diputada.
Claro.
Porque de consellera ha sido un absoluto fiasco (veus), un fracaso, consellera.

Mire, no lo digo yo, lo dice la ejecución de su presupuesto.
Ahí lo tiene.
Ahí lo tiene.
Presupuestos definitivos 543 millones de euros.
Presupuesto del 2019, 516.
Tiene 27 millones de euros menos hoy con el presupuesto del 2019 de los que está gestionando usted.
No lo digo yo, lo dice su conseller y lo dicen sus documentos.

Le recuerdo que el PP recurrió la Ley de función social de la vivienda.
Sí.
Y le recuerdo que teníamos razón porque declaraba nulos dos artículos.
Y le recuerdo que ni una sola de las partidas de la Ley de función social de vivienda se vio cortocircuitada o impedida de llevarse a cabo de desarrollarse por esos dos artículos.
Ninguno.
Y si no se lo creen pregúntenle al director general que lo dijo en una entrevista alto y claro.
Pregúntenle a él.

Si resulta que el plan estrella que es el Renhata lo bajan dos millones y medio, de verdad, apaga y vámonos.
Ese es el plan estrella, es que es brutal.
Oiga, consellera, es que aparte de ser tirando a floja como consellera, lo que más le flojea es la memoria.
¿Sabe usted que nos ha contestado a una pregunta escrita en la que dijimos que cuál era el número de viviendas ocupadas en 2015 cuando usted llegó y cuáles son el 2018?

¿Sabe qué nos contestó a pesar de la mentira que ha dicho?
Nos dijo que en 2015 había 450 viviendas ocupadas, por escrito, y que hoy hay 730.
Esa es su gestión, consellera.
¿Sabe cuál es su gestión también?
(Veus) Los okupas son del PP, ¿no?
Ja, ja, qué risa.
¿Sabe cuál es su gestión también?
Mire, consellera, estos son los presupuestos de 2018.

¿Se acuerda usted cuando acusaba -ahora parece que se va olvidando, porque esto hace que no lo vaya a bajar- de que había 700 viviendas vacías y sin rehabilitar del parque público?
Esto en el presupuesto de 2018.
¿Cuál es la problemática (inintel·ligible) … que se actúa?
Que existen 698 viviendas sin condiciones de habitabilidad.
Vacías.
Pero sabe que lo hizo en el 2018, cuatro años después.

Y en el 2017 lo mismo.
Y en el 2016 lo mismo.
Y en el 2019 lo mismo.
Claro, a ser oposición de la oposición que mola más, ¿eh, consellera?
Porque si le tienen que sacar usted cuáles son sus números, es realmente lamentable.

Dice, señor Montiel, plazos y estatuto de la agencia de seguridad ferroviaria.
¿No, señor Montiel?
Léase el diario de La Generalitat de 2 de noviembre del 2018, ahora se lo dejo, una copia.
¿Sabe usted que había 700.
000 euros para la agencia de seguridad ferroviaria y los han eliminado?
¿Cómo me habla usted de estatutos y de plazos, señor Montiel?

Supresión de esa partida.
Se la han cargado.
Este año la han bajado el 70%, pero la del año pasado se la han cargado, señor Montiel.
¿De qué me habla usted de plazos y de estatutos?
Señor Montiel, les han tomado el pelo como en el tema de la vivienda.
Absolutamente.

La consellera diputada les ha tomado el pelo, pero de una forma absolutamente flagrante.
Como los de Villareal, que no, es que vamos a cambiarlo porque sí que está.
Pues bueno, si no está es que no está, qué quiere que le diga.
(Veus) Es así de claro y así de sencillo.
Si tiene que hacer una enmienda es que no está.
(Veus) O sea, no vayan contando películas por ahí que no existen en absoluto.

Y me dice, señor Montiel: Â«Si nos vienen los 38 millones -que Sánchez ha dado su palabra, o sea, estese absolutamente tranquilo- harán la integración tarifaria.
Â» Mentira.
Si vienen los 38 millones darán 15 a los ayuntamientos, 8 al Ayuntamiento de Valencia y 15 para parar el déficit a FGV.
Eso es lo que dice el presupuesto.
No harán la integración tarifaria.
Eso es lo que dice el presupuesto, que no le engañen.

Y como ya me sabía lo de la ejecución del presupuesto, querida María José, que dicen: Â«No, es que ahora en el último trimestre es cuando aceleramos.
Â» Hombre, es que esto ya me lo dijo a mí, pues claro.
(Veus) Pues tengo aquí el presupuesto cerrado del 2016 en el que ejecutó el 21,9% y tengo aquí el presupuesto cerrado del 2017 en el que ejecutó el 22%.
Bravo, consellera, siga haciendo oposición que se le da mucho mejor que gestionar.
Gestionando es usted un desastre.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Castelló.

I ara sí, per acabar esta compareixença i per un temps màxim de cinc minuts, consellera, té vosté la paraula.

La senyora consellera d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori:

Gràcies, senyor president.

Les preguntes de Ciudadanos.
Bé, en primer lloc he de dir-li que li he dit abans que tant en les ajudes a lloguer, ajudes a rehabilitació, accés al parc públic d'habitatge i accés a les VPO són els joves prioritaris.
No n'hi ha una línia específica per a joves, sinó que tenen una major puntuació per a accedir a estes línies, igual que les dones víctimes de violència de gènere.

Pel que respecta als ARRU he de dir que són plurianuals.
Vull dir, vaja a Alcoi, vaja a Ontinyent, vaja a Xàtiva, vaja als municipis i vorà que estan en obres.

Per una altra banda, vosté hem parla dels ports i les costes i que vostés van a portar una modificació.
.
.

El senyor president:

Senyories, per favor.

La senyora consellera d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori:

.
.
.
en la llei d'acompanyament perquè el 40% es reinvertisca.
Mire, això trenca absolutament el principi de solidaritat i de caixa única en esta matèria.
Els ports que més ingressos generen són aquells que ajuden a invertir en la resta de ports que tenen menys recursos i són menys competitius.

Si només reinvertim en els ports més competitius, la resta de ports no hi haurà recursos per a poder invertir en els mateixos.
És una qüestió de caixa única i de principi de solidaritat que està en la llei.
Si vostés volen canviar-la, doncs, molt bé, (veus) la porten a la llei d'acompanyament i el parlament és sobirà per a prendre esta.
.
.
(Veus) Senyoria!

El senyor president:

Senyories, per favor, anem a deixar.
.
.

La senyora consellera d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori:

Si volen tenim un debat de la llei d'acompanyament, però és que estem en pressupostos i de vegades em fan preguntes que, sincerament, no tenen res a vore amb els pressupostos.

Però bé, en qualsevol cas, Paterna.
Estem en la redacció de projectes, un projecte complex i n'hi ha un finançament principal per part de l'Ajuntament de Paterna.
L'assignació pressupostària que hem fet és per a la redacció del projecte.

Quant a Podemos, la resolució del pagament de les ajudes.
Vam resoldre els 240, les (inintel·ligible) .
.
.
crec que ens queden dos milions d'euros per pagar que els pagarem abans que acabe l'any.
I respecte a la línia esta dels diners que ens vam trobar en un calaix de la magnífica gestión de la señora Bonig que es va deixar en els calaixos ajudes sense tramitar i sense instruir, doncs, en la llei d'acompanyament de l'any passat ja vam portar la possibilitat de pagament.

Al setembre hem firmat una instrucció per a poder habilitar el pagament.
Els diners són flexibles, és a dir, a mesura que anem resolent els expedients que és el que se'ns ha mandatat des d'intervenció, doncs, anirem pagant i anirem ampliant el crèdit en la mesura que hi hagen resolucions positives per a procedir al pagament.

Però, sens dubte, que a totes les persones en dret a cobrar se'ls pagarà les ajudes a la vivenda que es va deixar el Partit Popular.
Quant a la legislatura, jo no sé si arribarem a pagar a tots, perquè hem de tramitar els expedients.
Vull dir, açò estava sense tramitar.

Per una altra banda, la compra de vivenda en principi la idea és que ho gestione l'Evha que és qui gestiona el parc públic i la idea és incorporar-lo al parc públic.

Quant a la integració tarifària.
Clar que és una qüestió d'integració tarifària.
De fet, en el bo transbord AB, doncs, això ja té un cost per a l'administració.
I, per tant, quin és el nostre pla?
El nostre pla és abordar-ho en la mesura en què tinguem el finançament que ens correspon en l'autoritat del transport metropolità.
En eixos 38 milions d'euros abordarem estes qüestions d'integració tarifària.

Quant a les assistències tècniques, doncs, són per a redactar projectes o direcció d'obra.
Són assistències tècniques que ens ajuden a gestionar els nostres projectes.
I respecte del Patricova, el que és fer les infraestructures no és competència d'esta conselleria.
O bé és la Direcció General de l'Aigua o la Confederació Hidrogràfica qui ha d'abordar les infraestructures.

En el Patricova que és el planejament que és la nostra competència nosaltres planegem, però l'execució de les mateixes no correspon a la conselleria (veus) d'obres públiques.
La coordinació ve de què nosaltres definim les necessitats, però no som qui executem.
Per tant, no n'hi ha una línia en el nostre pressupost.
No ens correspon.

Quant a vosté, senyor Castelló, mire, no perquè vosté siga més agressiu em va a intimidar a mi.
Ja el conec d'esta legislatura i de l'anterior, Per tant, no perquè cride més ni agarre eixe to desafiant a mi m'intimida.
Ni que jo ho faig millor d'oposició que de govern.

Mire, jo lamente que vosté haja d'agarrar este to contra mi, perquè la nostra gestió, que no és meua en primera persona del singular, és en primera persona del plural, és humilment magnífica si la comparem, a més, en la gestió que va fer l'exconsellera Bonig en esta conselleria que només ens ha deixat que deute i problemes i resolucions unilaterals que només fan que arruïnar-nos.

A més de les demanes de responsabilitat patrimonial que ja anem pels 1.
300 milions d'euros, senyoria.
Què bé ho feien vostés, eh?
Bo, una meravella a efectes del que ara nosaltres hem de pagar.

Ja m'agradaria a mi no haver de posar el retrovisor, senyor Castelló.
Però lamente dir-li que he de posar-lo, perquè és que el retrovisor és el futur, perquè l'any que ve encara estarem pagant deute i a l'altre encara estarem pagant deute i a l'altre encara estarem pagant deute del bé que ho van fer, senyoria.
Tan bé que ho van fer que només fem que arrossegar herència i pagar deute!

Però mire, tenim un equip magnífic que, al mateix temps que està pagant deute estem gestionant i liderant el futur d'esta conselleria i de drets tan importants com són el dret a l'habitatge, el valor de la mobilitat sostenible i la vertebració del territori.
I li dic, senyoria, li agrade o no, són polítiques que han vingut per a quedar-se.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Molt bé, doncs, anem a suspendre la sessió cinc minuts per a despedir a la consellera i rebre al conseller d'educació.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

Compareixença del conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, senyor Vicent Marzà Ibáñez, per a informar sobre el Projecte de llei de pressupostos de La Generalitat per a l'exercici 2019 pel que fa a la seua conselleria

El senyor president:

(Inoïble per raons tècniques) … l'última de les compareixences de hui, en este cas ho fem amb el conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.

Tots vostés coneixen una primera intervenció de 25 minuts del conseller; 8 minuts per als portaveus dels grups parlamentaris; 15 minuts del conseller per a contestar; 5 minuts de rèpliques per a aquells grups parlamentaris que ho demanen expressament; i finalitza el conseller en 5 minuts per a contestar a les rèpliques.

Per tant, si estem tots preparats, comencem quan vosté vullga.

El senyor conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport:

Gràcies, senyor president.

Bona vesprada a totes i tots.

Ací estem, ací estic per quart any presentant un projecte de pressupostos que, fins i tot, algú va dir que mai arribaria, que no arribaríem a un quart pressupost del botànic, i no només hem arribat sinó que, a més a més, estem avui ací presentant uns pressupostos que són una realitat i sobretot que són uns pressupostos sòlids, elaborats amb la ferma convicció de seguir avançant, seguir governant per a les persones, continuem amb la reversió de les retallades i la mala gestió del passat, posem fre a la urgència social, a la urgència educativa i cultural, i comencem a dibuixar el camí que volem, el camí que ens agradaria per a una educació com la que volem, i per a això consolidem les bases d'un futur de prosperitat, de justícia social, d'igualtat d'oportunitats per a les valencianes i per als valencians.

Amb este projecte de pressupostos el que fem és reforçar les polítiques valentes que des del 2015 vam encetar i que estem segurs que ja no tenen marxa enrere, que són i que han vingut per a quedar-se perquè moltes d'elles són absolutament irreversibles.
I per això estem molt contents de poder presentar aquestes polítiques ací, als pressupostos.

I, en primer lloc, m'agradaria donar les gràcies al Grup Parlamentari de Podem per haver donat un pas més, per haver fet eixe pas, per haver presentant conjuntament també un acord polític respecte als pressupostos, i estic segur que no hem de tindre cap dubte perquè és un bon pas per a tots els valencians i les valencianes.
Per això volia també donar les gràcies.

I també donar les gràcies a l'equip de la conselleria que hui ens acompanyen en representació també, tant el secretari autonòmic de cultura com al sotssecretari, com la resta de l'equip i el secretari autonòmic -que avui es troba a Madrid- d'educació.

Vullc reconéixer també la tasca dels companys i companys d'hisenda que han fet possible que avui puguem presentar uns pressupostos com els que estem presentant.

I sí, efectivament, ja ho he dit, ho dic tots els anys però és que és veritat, estic orgullós de formar part d'este govern, del govern del botànic, i d'aquest acord, d'aquest acord del botànic que està prioritzant les persones, que està posant-les al centre de les polítiques socials.

Dit açò, comence amb la secció 9, que és la nostra, la de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.
La nostra conselleria creix 341 milions d'euros, el que suposa un pressupost total de 5.
121 milions d'euros, és un creixement de 1.
023 milions d'euros més del que ens vam trobar quan vam arribar al govern, 1.
023 milions d'euros més.
El creixement per àrees és: per a educació i investigació, 324,8 milions d'euros més; per a cultura són 11,3 milions d'euros; i per a esport són més de 4 milions d'euros.

Durant la meua compareixença, com és obvi, no em centraré només en les xifres sinó sobretot, també, sobre els beneficiàries d'aquestes xifres, quines són les millores que s'introduïxen gràcies que aprovem o no aprovem -això ho decidiran vostés- els pressupostos que avui els estem presentant ací.

En primer lloc, començaré per la secretaria autonòmica d'educació amb el projecte de pressupostos que avui presentem del 2019, invertim en educació, i això crec que és especialment rellevant, per segon any consecutiu més del que s'invertia abans de la crisi; ací ho poden observar, invertim 4.
931 milions quan abans, en el 2010, n'eren 4.
435 milions.
Estes xifres poden semblar més abstractes però si u va al que implica en inversió per alumne és, ni més ni menys, que creixem un 23% respecte a la inversió per alumne que n'hi havia en l'any 2014-2015, és a dir, estem invertint 1.
183 euros per alumne més que quan vam arribar al govern, i això no pot ser d'una altra manera que en benefici de l'atenció educativa als nostres xiquets i xiquetes.

Precisament per això, en eixe benefici hem intentat que tot allò que fem seguisca al voltant de tres eixos que els presentaré.

El primer de tot és garantir el dret a l'educació per a totes les persones en condicions d'igualtat, tinguen la renda que tinguen les seus persones, amb independència dels seus recursos familiars, i revertir la segregació i la reproducció de desigualtats que s'estava produint en el nostre sistema públic, apostar clarament per la innovació i la renovació pedagògica i, per tant, per una escola cada dia més inclusiva i que arribe cada dia a millorar les atencions dels nostres xiquets i xiquetes, i evidentment caminar cap a unes aules dignes i per tant reconstruir el sistema educatiu també millorant les infraestructures educatives.

Pel que fa al dret a l'educació en condicions d'igualtat, és el principal eix d'actuació del govern del botànic i ho és evidentment en aquesta conselleria.
Per això, no pot ser d'una altra manera per a nosaltres, evitar la reproducció de les desigualtats i trencar amb eixa reproducció de desigualtats ha de servir perquè tinguem una escola transformadora que ajude els nostres xiquets i xiquetes a canviar la seua situació de partida.
I precisament per això invertim vora 308 milions d'euros en polítiques socials específiques per a garantir aquesta igualtat d'oportunitats.

Comence, per exemple, parlant de l'escolaritat de zero a tres, que és una de les etapes més importants per a poder reduir estes desigualtats, és un dels àmbits on més capacitat n'hi ha per a la reducció de les desigualtats, i precisament ahí és on hem fet una gran incidència des del primer dia.
De fet, ja tenim les aules experimentals de dos anys que arriben a 134 unitats (algú tus), són més de 2.
412 xiquets i xiquetes que tenen estes aules de dos anys; a més a més, des d'este curs, i gràcies a l'esforç col·lectiu dels diferents grups parlamentaris i de tots els valencians i les valencianes, fem gratuïtes les aules de dos anys de les escoles infantils municipals, cosa que implica 9.
700 places més que sumen a les que ja n'hi havia en el sistema públic, bé les aules de dos anys en escoles d'infantil i primària, bé a les escoletes de La Generalitat que sumen també 118 unitats més.

Això en total vol dir que tenim 14.
472 places gratuïtes de dos anys, i això ens ha permet, a més, millorar les condicions del bo infantil, i per tant aquelles persones que menys recursos tenen més ajuda reben i lligar-ho a la renda.

Això ha fet que ni més ni menys, a hores d'ara, i amb el pressupost que presentem avui ací, i això també ha estat una proposta que també podem afegir, era sumar 9 milions d'euros més al pressupost que ja teníem de 42 milions, i això implica que tindrem 51 milions d'euros destinats a l'etapa de zero a tres que és, ni més ni menys, que pràcticament el doble del que ens vam trobar quan vam arribar al govern, són 25 milions d'euros més, i això permet que n'hi haja 44.
300 alumnes matriculats en l'etapa de zero a tres, que són 6.
050 més que quan vam arribar al govern.
És significatiu que n'hi hagen 6.
050 xiquets més quan està baixant la natalitat i per tant estem incidint amb les polítiques públiques, hem revertit eixa situació.

Pel que fa al menjador, és un altre dels espais claríssims on s'ha de fer política social des del món de l'educació, i en eixe sentit enguany consignem 70 milions d'euros per a les beques menjador, 70 milions d'euros que ens permetran ni més ni menys arribar a 127.
000 usuaris amb beca menjador, 127.
000 que impliquen 40.
000 xiquets més dels que ens vam trobar, ens vam trobar vora 87.
000 i enguany n'hi haurà eixos 127.
000, són 40.
000 xiquets més que implica que vora el 67% aproximadament dels usuaris del menjador tenen una beca menjador, i per tant tenen eixa ajuda social per a evitar (soroll de papers) que ningú es quede enrere per raons econòmiques; igual que quan vam crear el Xarxa llibres, quan vam crear el banc de llibres que ha servit, entre altres qüestions, perquè n'hi haja un banc de llibres en què es puguen reutilitzar, que es puguen utilitzar els llibres en ni més ni menys que 424.
000 xiquets i xiquetes valencians, 424.
000 que formen part del banc de llibres el cent per cent dels centres públics, el 80% dels centres concertats, tots aquells que ja han volgut estar i que formen part d'eixe banc de llibres.
A més a més, enguany destinarem 38 milions d'euros al banc de llibres en total per a poder fer la reposició de molts dels llibres que ara ja toca canviar per ser el seu quart any, doncs per al curs que ve es destinaran 38 milions d'euros i que aniran tant a centres concertats com a centres públics.

De tot açò que els he dit, això ha implicat un estalvi en les famílies, evidentment, i això també s'ha de posar en valor.
N'hi ha famílies que gràcies al bo infantil estan estalviant ara mateix 2.
200 euros a l'any per tindre gratuïts els dos anys, i n'hi ha famílies que gràcies a la beca menjador, que gràcies també al Xarxa llibres, al banc de llibres, s'estan estalviant a l'any 700 euros, 700 euros que hagueren hagut d'invertir i que alguns d'ells no tenien per a poder invertir en l'educació dels seus xiquets i xiquetes.

Pel que fa al segon eix, el de la qualitat, la innovació i la renovació pedagògica per tal de millorar l'educació inclusiva, estos pressupostos ens permeten caminar cap a l'educació que volem.
Evidentment no estem encara en el pas que voldríem perquè tot no es pot canviar en quatre anys però sí que comencem a caminar cap a l'educació que volem, i això es nota claríssimament per exemple amb la contractació de més professorat que pot ajudar a atendre molt millor els nostres alumnes.

Per això, el capítol I creix més de 80 milions d'euros i això fa que consolide el creixement de professorat que hem tingut.
Tenim més de 6.
000 mestres i professors més treballant en el sistema públic d'educació, cosa que ens ha permés, entre altres qüestions, baixar les ràtios, fer que cada dia n'hi haja menys alumnes per aula i més professors atenent a menys alumnes, això ajuda evidentment a la qualitat educativa perquè, a més a més, també estem reduint els temps de substitució; de fet, els hem reduït a la meitat i estem consolidant les millores laborals que impliquen també una millor atenció als nostres alumnes.

En eixe sentit, ara els explicaré també tot el que estem fent pel que fa a la formació del professorat, una formació del professorat que està centrada en acompanyar als nostres mestres i professors perquè puguen innovar, és a dir, no només en canvis normatius sinó també en inversió en formació del professorat.
Quan moltes vegades es parla de la renovació i innovació pedagògica, que els centres educatius han de ser el centre de la innovació, resulta que s'oblidava en el passat que s'havia d'invertir, que s'havia d'acompanyar en la formació del professorat.

I precisament per això avui destinem en este pressupost 25,2 milions d'euros a la formació del professorat, són 3,6 milions d'euros més que l'any passat, que en el pressupost que ara estem executant i, a més a més, és més del doble del que n'hi havia quan vam arribar al govern, i per tant més del doble d'oportunitats també d'inversió en formació i hem doblat també els formadors i formadores del professorat que n'hi ha en el sistema educatiu valencià.

Això ens ha permés, entre altres qüestions, una qüestió molt bàsica, i és que hem augmentat en un 75% les places de formació del professorat, un 75% d'oportunitats més per a formar-se i per a seguir innovant en els centres educatius, especialment algunes d'elles centrades en la formació en llengües estrangeres; des de les formacions específiques en llengua estrangera per les escoles oficials d'idiomes fins a les estades a l'estranger.
Saben -ho hem explicat en més d'una ocasió- en els pressupostos anteriors quina quantia estàvem invertint perquè n'hi haguera 1.
000 persones, 1.
000 professors que se n'anaren a l'estranger a formar-se durant quatre setmanes a l'estiu en anglés, doncs, miren, en el pressupost d'enguany doblem eixa oferta i volem arribar fins a 2.
000 mestres i professors que es formen en estades en aprenentatge de llengües estrangeres per a seguir acompanyant a este professorat que vol també ajudar als nostres xiquets i xiquetes a tindre majors oportunitats.

En eixe sentit, a més a més, augmentem el capítol II de primària i secundària, ho hauran vist, i és precisament per augmentar els recursos que tenen els centres educatius destinats als seus mateixos projectes educatius, hem millorat la capacitat de gestió dels centres educatius, hem elevat la despesa que poden fer cada centre educatiu, i això fa que els hem d'augmentar també els recursos disponibles per als seus projectes d'innovació.

A més a més, en el programa d'innovació educativa, i és directament el mateix programa d'innovació educativa, puja quasi un 25%; de fet, és una de les pujades més grans que n'hi ha en el pressupost precisament perquè volem ajudar a acompanyar a eixos projectes d'innovació, arriba fins a més dels vora 6 milions d'euros i això vol dir, entre altres coses, que injectem un milió d'euros per a projectes d'innovació en escoles i instituts i 2 milions d'euros per a projectes d'innovació aplicada a la Formació Professional.
Saben la importància que té la Formació Professional també en el canvi de model productiu i com volem que siga punta de llança de la inversió en la innovació.
Això ha fet que passem de 850.
000 euros quan vam arribar al govern en el capítol d'innovació a més de 6 milions d'euros, com podem vore un canvi més que significatiu.

Pel que fa a l'atenció a la diversitat, a la inclusió, atenció als alumnes amb necessitats educatius especials, abans els hi parlava que tenim més de 6.
000 professors que de forma global atenen millor al nostre alumnat amb menys alumnes per aula, però és que a més a més hem destinat vora 3.
000 professors als programes d'actuació per a la millora i que són aquells programes que servixen, entre altres qüestions, per a fer desdoblaments, per a fer el reforç, o per a atendre millor la individualitat de cadascun dels nostres xiquets i xiquetes.
Això implica que per a este curs 2018-2019, amb els programes d'acció per a la millora destinem 120 milions d'euros que servixen, entre altres, a programes com l'Aula compartida, els programes de millora del rendiment i de l'aprenentatge en tercer i en quart, o programes de reforç també en quart de l'ESO.

A més a més, de forma específica, i no només de forma global, destinem de forma específica a les necessitats educatives especials.
Saben que per a nosaltres l'atenció a les necessitats educatius especials no és només d'un professor específic sinó del conjunt del professorat i per això estem augmentant el nombre de professors i professores, sinó que a més a més d'eixe augment global, de forma específica,  especialistes que es destinen específicament a aquestes casuístiques, destinem 46 milions d'euros per als centres d'educació especial, els centres específics, i 221 per a professionals de l'àmbit de l'educació especial, estic parlant dels PT, d'audicions de llenguatge, d'educadors, de fisioterapeutes, en general tot el personal que atén de forma específica a aquest alumnat.

Això suposa 55 milions d'euros més que quan vam arribar al govern, 55 milions d'euros més que quan vam arribar al govern i que el que destinava l'anterior govern.
Per tant, al voltant de 395 milions de forma específica es destinen a l'atenció per a les necessitats educatius especials i per tant a una millor inclusió per als nostres xiquets i xiquetes.

Pel que fa al tercer eix en l'educació, que són la construcció de les aules dignes, per a millorar les infraestructures educatives destinem un total en este 2019 de 389 milions d'euros; ací tenen la variació, l'evolució de la inversió en infraestructures educatives que n'hi ha hagut des que vam arribar al govern, en estos quatre anys del govern del botànic, i que implica, entre altres qüestions, en el programa Edificant i a banda de les inversions que estem fent des del capítol VI, del programa propi de la conselleria directament gestionat per nosaltres, que estem en més de 300 ja, 337 milions d'euros delegats dels ajuntaments, i que estan començant a executar-se, i que estan servint, entre altres qüestions, perquè millorem les infraestructures.

Sembla que, com poden vore ací (soroll de papers), en el 2015 n'hi havia qui no creia que s'havia de construir escoles.
En canvi, ara, evidentment, ens ho hem pres seriosament i estem destinant fons a construir escoles.

A més a més de les infraestructures, com els deia, un altre pas importantíssim el fem en universitats.
En universitats estem invertint molt més del que s'invertia en governs anteriors.
De fet, destinem 826 milions d'euros.
Són 11 milions d'euros més que enguany i 95 més que en el 2015, 95 més que en el 2015.
Això ha permés que esta proposta de pressupost implique que el sistema universitari públic valencià tindrà una millora del finançament de 42 milions d'euros, en la millora del finançament del sistema universitari públic valencià.
I això els permetrà, entre altres qüestions, gestionar millor, de forma més autònoma però, evidentment, també, oxigenar un sistema que havia estat ofegat durant molt de temps.
I, al mateix temps, evidentment, com no pot ser d'una altra manera, com a nucli central de tota política que s'ha de fer des del món de l'educació i, evidentment, des del sistema universitari, estem fent una gran aposta perquè ningú es quede exclòs.
I això passa per baixar les taxes un 15%, i amb aquest pressupost consolidem la baixada de taxes un 15%, i doblem les beques respecte a les que hi havia quan vam arribar al govern.

De fet, destinem 30,8 milions d'euros a beques universitàries i destinem més del 15%, com deia, per a compensar les beques, les taxes universitàries.
Això implica, ni més ni menys, que doblem destinant 49 milions d'euros a baixar taxes i a ampliar les beques per poder fer que ningú es quede exclòs del sistema universitari.

Passem a cultura.
Els eixos del pressupost de cultura no són altres que els que hem repetit durant estos quatre anys, perquè hem vingut.
.
.
, teníem clar quines eren les idees, què és el que volíem fer, seguir el full de ruta del pla estratègic, el pla estratègic Â«Fes CulturaÂ», que es va marcar uns objectius per a crear realment una indústria cultural potent que genere llocs de treball que siguen sostenibles i, sobretot, també, democratitzar l'accés a la cultura, que tot el món puga tindre accés a la cultura, que tot el món estiga en condicions d'arribar.
I això ha servit, entre altres qüestions, per a incrementar els drets culturals de la ciutadania.
Era especialment rellevant que un poble com el poble valencià tinguera accés a la cultura d'una manera crítica, evidentment, i que poguera accedir de forma generalitzada per tot el territori.

Els programes de cultura tenen…, arriben fins a 120 milions d'euros.
Ací poden vore l'evolució de com han evolucionat des del moment en què arribem al govern, que estaven en 79 milions d'euros i que estem ja en 120,6 milions d'euros, que ha arribat al conjunt dels sectors i, evidentment, a la ciutadania.

En eixe sentit, per a donar-los exemple de què és el que hem estat fent i què és el que marca el mateix pressupost, i entrant al detall, tornem a incrementar vora un 10% el que destinem al programa d'arts plàstiques i arts escèniques, i ho fem destinant quasi setanta-dos milions d'euros al foment de la producció creativa i de l'activitat cultural i el finançament de les entitats del sector públic que tenen més relació amb el sector, és a dir, aquelles que en el dia a dia estan relacionades amb el sector i que elles mateixes són propis agents del sector en què generen, produïxen, programen, i són les que generen cultura també arreu del territori.
En eixe sentit, destinem 22 milions d'euros més del que ens vam trobar en este programa en el 2015.
És l'espai dins de la cultura que més ha augmentat quantitativament, perquè és el que més incidència té també en el dia a dia i en el sector del conjunt de la ciutadania valenciana.

En eixe sentit, incrementem en quatre milions i mig el que destinem a l'Institut Valencià de Cultura, una institució, un instrument que està al servei del conjunt de la ciutadania i que està, sobretot, al costat del mateix sector.
I això ens permet arribar a 38,6 milions d'euros destinats a arts escèniques, a música i a cinema.
Són 12,4 milions d'euros més que el 2015.
I, entre altres, eixe principal instrument que tenim d'aproximar-nos al mateix sector ha fet que tripliquem les ajudes del sector, tripliquem algunes de les ajudes de la immensa majoria, d'arts escèniques, de música, de la resta de sectors, d'audiovisuals també hem augmentat de forma significativa; que hem multiplicat les produccions pròpies i, per tant, la producció cultural pública també està sent una manera de tirar del mateix sector, i les coproduccions amb les empreses privades que formen part, directament, del mateix sector.

S'ha doblat, entre altres, el nombre de ciutats que formen part del Circuit Cultural Valencià.
De fet, n'hi havien al voltant de quaranta i ara passem de huitanta, i això ha vertebrat molt més el territori podent invertir La Generalitat en cultura arreu de les comarques, podent arribar cada dia més lluny.

També l'IVAM creix un milió d'euros amb un pressupost total de 8,8 milions d'euros; posar en valor un dels principals instruments culturals que tenim, una de les principals puntes de llança.
Ja ho van fer vostés també aprovant per unanimitat una llei, una nova llei de l'IVAM que ens aproxima a la llei de l'IVAM que volem i, per tant, a l'IVAM del segle XXI que estem construint entre totes i tots, i este augment de pressupost va, entre altres qüestions, a continuar invertint en els espais expositius, millorar-los, ampliar el sector com en l'ampliació del Pati de les Escultures, un jardí obert, que s'obrirà a la ciutadania i que ja està en obres; ampliar també la subseu de l'IVAM o, per exemple, l'adquisició d'obres per a millorar el fons de l'IVAM.

Com a exemple, els donaré una qüestió, i és que anem a invertir en la compra del fons Renau; un fons Renau que és necessari que forme part de la pròpia col·lecció de l'IVAM i que anem a invertir per a poder-lo comprar, perquè siga dels valencians i de les valencianes.

El Consorci de Museus creix també un 7%.
És un creiximent de vora tres-cents mil euros.
I ha significat que estem triplicant el pressupost que tenia el Consorci de Museus de quan vam arribar al govern.
De fet, invertim 4,2 milions d'euros, quan es destinava no arriba a 1.
700.
000.
Perquè volem continuar la seua activitat arreu del país i perquè volem que continue sent, com està convertint-se el Centre del Carme, també en un veritable pol de transformació i agitació cultural al centre de València, i totes les seues activitats que es fan arreu del territori valencià.
De fet, hem multiplicat per tres i per quatre les activitats que es fan tant a Castelló com a València del Consorci de Museus.
Per tant, vertebrant el territori valencià també a través de la cultura, que era un altre dels grans objectius que ens havíem proposat.

Pel que fa al llibre i la promoció de la lectura, el pressupost creix un 15% respecte al que teníem fins ara.
Arribem als 15,7 milions d'euros en el programa de llibre, arxius i biblioteques.
Hem passat d'11 milions a 15,7, i el creiximent es destina bàsicament a allò que és realment important i que necessitem.
Per un costat, ajudes directes al sector, no només als editors i editores sinó també, evidentment, per activitats, per a fomentar el llibre i la lectura, arreu de tot el territori, no només en el pla de foment del llibre i la lectura propis sinó aquells que fan els municipis i a la millora de les instal·lacions i l'equipament i digitalització dels arxius, les biblioteques, del conjunt del territori valencià.

Hem creat, a més a més, una unitat de foment del llibre i la lectura que, entre altres qüestions servirà per a connectar el sistema educatiu amb el sistema cultural especial del llibre i la lectura perquè cada dia més xiquets i xiquetes s'enganxen a la lectura.
Volem més lectors i lectores.
Per això creem este programa específic i hem iniciat un pla específic de presència de les nostres editorials, dels nostres autors, en les fires internacionals perquè puguem tindre també un espai cap a enfora i que puga eixir la nostra creativitat també cap a fora.

Pel que fa al programa de patrimoni artístic i museus, incrementem el pressupost fins a 26,7 milions d'euros.
És un 15% més.
Són quasi nou milions d'euros més que al 2015 i, entre altres qüestions, fem especial èmfasi en la conservació i difusió i posada en valor del patrimoni cultural valencià en dos àmbits d'actuació més especials; un, aquells que són destinats a ajuntaments, a entitats, per a millorar en concurrència competitiva i, altres, que són inversions de la mateixa conselleria.
En eixe sentit, es destinaven 5,8 milions.
.
.
, perdó, es destinaven 3,4 milions amb l'anterior govern; ara se'n destinen 5,8 més, 5,8 més en inversió en patrimoni propi i de les entitats locals que entren als programes de concurrència competitiva.
I, per tant, consolidem eixa aposta per la recuperació del patrimoni cultural valencià, que està arreu del territori i que, evidentment, hem de posar en valor.
És una inversió.
Ho hem dit moltes vegades i en les altres compareixences de pressupostos ho hem posat damunt la taula.
I és que fins i tot hem arribat a invertir més del que invertia en patrimoni el ministeri de cultura.
I això jo crec que és significatiu de com es prioritza i de quina manera es vol arribar a que el patrimoni valencià estiga posat en valor i que no es quede en un standby que moltes vegades fa que es degrade, no?

Pel que fa a l'esport, i ací també ara els explicaré.
.
.
(Pausa) Pel que fa a l'esport -acabaré la meua intervenció ací- el govern del botànic, la Direcció General d'Esport, ha passat de 15,9 milions d'euros als 29 milions d'euros; és quasi doblar, també, és una crescuda de vora un 80%.
Ací tenien.
.
.
(soroll de papers) les xifres de cultura, en aquesta; en aquesta tenen les d'esport.
Tenen una crescuda de vora un 80%.
Ens vam trobar 15,9 milions d'euros; estem en un 29,07 i, aquestes polítiques, evidentment, aquestes inversions van destinades a qüestions concretes, com no pot ser d'una altra manera.
Tres eixos fonamentals.
El primer, fomentar l'esport base i la pràctica de l'activitat esportiva; l'altre, l'acompanyament als esportistes d'elit, i el foment de l'esport com a eina de cohesió i d'igualtat.
Ho hem dit i ho hem repetit des del primer dia.
És un dels principals eixos d'actuació.

Però, a més a més, enguany se suma també a aquests eixos unes línies d'ajuda específiques també per a la millora d'infraestructures esportives.
De fet, creix de forma molt significativa el capítol VI, la inversió pròpia, com també les ajudes a inversions a ajuntaments que l'any passat vam generar una línia i que vam vore que hi havia una grandíssima demanda.

De fet, molts ajuntaments no van poder adherir-se per la quantia que s'havia posat.
Enguany multipliquem eixa quantia per a poder arribar a més ajuntaments, poder millorar les infraestructures esportives del conjunt del territori valencià.

Bé, a eixe creiximent que hi ha es destina vore onze milions d'euros, a infraestructures esportives.
El total que es destinava quan vam arribar al govern eren 6,4 milions.
Per tant, de forma molt significativa, sobretot el creiximent d'ajudes als municipis que enguany es doten de 4 milions d'euros.
I esperem que això puga realment arribar a la majoria dels municipis que ho puguen demanar.

I amb això, de moment, acabe la meua intervenció.
Veuen que he segut ràpid per a intentar fer el resum el més adequat possible.
Com veuen, també, cenyir-me al temps.
Estem molt satisfets del pressupost que els estem presentant.
Jo crec que això es nota, quan u pot explicar-lo tranquil·lament, a pesar de les condicions que hem tingut.

I agrair a totes i tots els que han decidit prioritzar les polítiques socials, posar al centre la cohesió i la igualtat d'oportunitats com nosaltres pensem que estem fent en aquesta proposta de pressupost.

I, ara, a la seua disposició.

Gràcies.

El senyor president:

Molt bé.
Moltes gràcies.

Comencem ara el torn d'intervencions dels grups parlamentaris.
I ho fem amb la il·lustre diputada senyora Mercedes Ventura, per part del Grup Parlamentari Ciudadanos, i un temps màxim de huit minuts.

La senyora Ventura Campos:

Muchas gracias, presidente.

Buenas tardes, señor conseller.

Como bien usted ha anunciado, la conselleria ha aumentado su presupuesto en un 7,1%, pasando de 4.
780,2 millones de euros a más de cinco mil, un aumento cuantitativo, como bien usted ha dicho, de 341 millones en las diferentes áreas de la conselleria.

Pero yo aquí me pregunto, su conseller, el conseller de hacienda incluye 1.
325 millones de euros ficticios.
 Me gustaría preguntarle qué porcentaje de esos millones de euros ficticios se destina a educación.

Por otro lado, me gustaría conocer…, bueno, en primer lugar, uno de los aspectos más importantes, como usted sabe, es la construcción y la rehabilitación de los centros educativos como una parte, un pilar fundamental para favorecer la calidad educativa.
Y lo que supone la gran promesa que ha tenido usted y el gobierno del botànic de acabar con los barracones en esta legislatura.
Ustedes entraron con mucha energía en el 2015 diciendo que iban a acabar con los barracones y tenemos…, estamos con barracones.
En este caso, anuncia un aumento nada baladí de 284 millones de euros aproximadamente destinados íntegramente al plan Edificant.
Una noticia que nos parece, tengo que decirle, irreal, a la vez que utópica y, por supuesto, ya le adelanto que es electoralista, y es que los centros de primaria triplican la cantidad presupuestaria del 2018 a 2019.
Con ello pasamos de 73 millones de euros iniciales a 215 millones.
En el caso de la educación secundaria, también pasa algo similar, ¿no?
Se duplica esta cantidad, pasando de 37,2 millones a 68,7 millones de euros.

Bien, en ese sentido hay dos aspectos a contemplar.
El primero de ellos es el hándicap primario del plan Edificant.
Es decir, ¿quién tiene que gestionar la licitación y la construcción de las infraestructuras?
Y sabemos quiénes son: los ayuntamientos.
Y tengo que decirle que en año electoral ustedes disparan presupuestos de infraestructuras educativas, algo irreal por la baja…, algo irreal, se lo digo por la baja ejecución que tienen ustedes al respecto, porque a fecha del 30 de septiembre de este año, únicamente se ha ejecutado un 23% de infraestructuras.
Ustedes van arrastrando y nunca terminan o no cumplen con las promesas que llevan a la ciudadanía, por lo que no es posible que puedan ustedes gestionar un total de 284 millones.
Aplaudo su valentía de poner este presupuesto pero no ejecutan ustedes, ¿no?
en este año al menos lo que quedará…, en lo que quedará en esta legislatura.

Este año han creado una nueva línea para el asesoramiento de los ayuntamientos de la Comunidad Valenciana en el marco del plan Edificant con un importe de 200.
000 euros.
Entiendo que los problemas que tienen que llevar a cabo estas promesas pues tendrían que gestionarlos de alguna manera.
Únicamente me gustaría conocer o que me explicara por qué no se creó junto con…, cuando se desarrolló el plan Edificant esta línea.
Y en qué va a consistir esta nueva línea que ustedes han creado, ¿no?

Por tanto, por mucho que aumenten ese presupuesto, lo que he dicho, que lo más importante…, es importante presupuestarlo, pero más importante es ejecutarlo.
Y tengo que decirle que el plan Edificant está fracasando igual que fracasó su mapa de infraestructuras en el 2016.
El plan Edificant no funciona porque los ayuntamientos, sabe usted, que tienen falta de personal para gestionar las competencias que usted les trasladó.
Y, ustedes, pues están volviendo a jugar con las infraestructuras educativas y la esperanza de las familias con la baza electoralista.
Yo aquí, por ejemplo, veo el colegio Regina Violant de Almazora que en 2018 tenía un presupuesto de más de tres millones de euros y, ahora, continuamos con 4 millones de euros.
Me gustaría también que me explicara en qué situación se encuentra.

Y, por otro lado, pues ustedes también apuestan por una educación plurilingüe.
Es lo que dice su política.
Usted apuesta por una educación plurilingüe y me gustaría conocer de qué tipo de plurilingüismo estamos hablando, ¿no?
Una inmersión al valenciano, y se lo digo por lo siguiente, porque ustedes han recortado este año un millón de euros para auxiliares de conversión en extranjero.
Me gustaría que me diera explicaciones de por qué han recortado ese millón de euros y por qué no han apostado a trabajar o a tener más auxiliares de conversa.
Me gustaría conocer este aspecto.

Lo que sí que tengo claro es que la estrella de su presupuesto se lo lleva la partida de la promoció del valenciano en la gestión del multilingüismo.
La han aumentado dos millones de euros, siendo la partida que más ha crecido desde que usted está al frente de esta conselleria.

Y, mire, aquí sí que usted ha hecho una ejecución del 75% en esta partida.
Me gustaría también que esa ejecución también la hicieran en las diferentes partidas de su conselleria, porque eso denota también un interés frente a otros intereses.

Parte del presupuesto sabe usted que va destinado -y no lo digo yo, lo han dicho muchas voces- a asociaciones afines a su partido.
¿No es así, señor Marzà?

Durante estos años ha incrementado las ayudas que se han ofrecido a muchas asociaciones, entre ellas, Acción Cultural del País Valencià, que ha recibido más de 200.
000 euros de esta conselleria y otras asociaciones que, por el tiempo, no las voy a nombrar.

Pero tengo que preguntarle también que continuamos con la ayuda del instituto Ramón Llull con un total de 175.
000 euros, fruto al convenio de la conselleria para el fomento del valenciano y me gustaría un poco que explicara en qué consiste este convenio y el por qué esta cantidad.

Por otro lado, también siempre que se vaya a promocionar el valenciano tengo que decirle que Merche Ventura estará de su lado, mi partido estará de su lado, pero no de subvencionar asociaciones que tengan.
.
.
, o que vayan en su ideología nacionalista.
Por ahí Ciudadanos no vamos a estar de acuerdo, pero sí a fomentar y a promocionar el valenciano.

Y Ciudadanos, como bien digo, estamos a favor de la promoción del valenciano.
Y también me gustaría preguntarle esta concesión directa, que ustedes no son propensos o dicen que no están de acuerdo en hacer concesiones directas, pero sí que hacen una concesión directa también, aparte de al instituto Ramón Llull, de 50.
000 euros para la creación de una cátedra sobre los derechos lingüísticos en la Universidad de Valencia.

Me gustaría que me explicara en qué consiste y por qué no se crea esta cátedra en el resto de universidades.
Me gustaría conocer cuál es la finalidad y por qué en la Universidad de Valencia, porque podemos generar aquí un agravio comparativo entre las diferentes universidades valencianas.

Por otro lado, también usted crea una partida nueva de 5.
000 euros a subvenciones de intercambio de alumnado en centros de contexto castellanohablante y centros de contexto valencianohablante.
Me gustaría que nos explicara en qué consiste este programa y cómo se va a gestionar esta partida.

Y en cuanto al presupuesto destinado a los programas de necesidades educativas especiales, usted dice.
.
.
, ha comentado el número de personal.
Yo he estado mirando los datos, me gustaría también que me facilitara esos 121 millones que dice que va a destinar para el personal especializado.
Pero tengo que decirle que a fecha de hoy hay muchos niños.
.
.
-tendrá que hablar usted con la otra conselleria- hay muchos niños que no tienen educador o faltan profesionales.
Si ustedes tienen unos recursos, pues también que lleguen a las aulas.
 

Usted tengo que decir que, en cuanto a los programas de necesidades educativas especiales, no ha incrementado ni un solo euro.
He estado yo comparando lo que tengo yo, los programas año tras año, y sigue siendo la misma cantidad.

Tengo que decirle que si usted ha hablado aquí de igualdad de oportunidades, me gustaría también preguntarle por qué eliminan las ayudas a centros concertados para la educación compensatoria o a dónde ha ido destinado, porque también han eliminado ese programa.

Y ya para ir finalizando, que no me queda tiempo, pues también me gustaría preguntarle respecto a cultura.
Nos alegra que haya aumentado el presupuesto en las principales organismos de La Generalitat, sobre todo desde el Consorcio Museos o el Palau de les Arts; especialmente importante es la crecida de la partida presupuestaria del IVAM, justo en el año de su treinta aniversario alcanza un presupuesto importante, 9,3 millones de euros.

Pero tengo que decirle que el programa 454.
10, de promoción cultural y patrimonio artístico y museos, su ejecución también, a fecha del 30 de septiembre, es nada esperanzadora, un 29%, lo mismo pasa con las transferencias del capital, hay un 8% de ejecución en las inversiones de infraestructuras.
Me gustaría conocer qué es lo que está pasando a la hora de ejecutar.

Y en la réplica ya le propondré otros aspectos.
.
.
creo que son vitales para su conselleria.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Ventura.

I, ara, per part del Grup Parlamentari Podemos-Podem té la paraula l'il·lustre diputat César Jiménez per un temps màxim de huit minuts.

El senyor Jiménez Doménech:

Gràcies, president.

I gràcies, senyor conseller.

La primera cosa que faré o que ens correspon és felicitar-nos mútuament per la capacitat demostrada d'arribar a enteses.

Alguns es fregaven les mans a principi de legislatura amb un acord a tres bandes o a quatre bandes, perquè històricament estos acords no havien funcionat bé.
Hem vist, fins i tot, elaborades interpretacions sobre estes prediccions, allò del glu-glu-glu pot ser que siga la que més m'agrade.
I crec sincerament que estos vaticinis d'alguna manera hauran influït en nosaltres, en les nostres ganes que allò no es complira.
Per tant, felicitar-nos tots els que estem ací per esta continuïtat, per esta continuïtat d'este acord i d'este acord pressupostari.

Després de les floretes, anem a aterrar-nos en la realitat, perquè d'acords com este de pressupostos hem tingut altres anys o pareguts, potser no tan escenificats, però sí que hem arribat a alguns acords en el que pertoca a esta conselleria.

Hem arribat a acords, però estarà d'acord amb mi que hem de millorar algunes coses i ara parlarem d'algunes qüestions que han estat pactades amb molta bona voluntat, però que no han funcionat i, aleshores, volia preguntar-li per estes coses.

La primera d'elles que volia ressaltar és la de l'oferta d'escoletes de zero a tres anys.
A aquesta hem fet un impuls considerable a l'oferta que hi havia, des de pràcticament la inexistència a la situació actual.
Ens haguera agradat fer una aposta major; més, després dels anuncis des de l'àmbit estatal que hi hauria una aposta ahí, però que no s'ha traduït en el que vosté i jo pensàvem.

Per tant, enguany serà difícil d'implementar segurament, però haurem d'estar alerta de si els municipis tenen eixa voluntat de aplicar eixos excedents o superàvits de pressupost en esta qüestió i ajudar-nos una mica a l'empenta que nosaltres portem des de l'àmbit autonòmic.

Sobre les beques del pla generació del talent, feia dos o tres setmanes coneixíem que l'oferta no havia pogut cobrir la demanda i que hi havia gent que s'havia quedat fora, 83 sol·licituds i només 50 ofertes de beques de talent.
.
.
Per això volíem doblar l'aposta perquè cap de les persones que durant anys i tants anys ha hagut d'emigrar fora perquè les polítiques de retenció del talent no estaven funcionant que ara tinguen l'oportunitat.

Hem acordat una pujada d'uns set-cents mil euros que podrien, suposem.
.
.
, fent una regla de tres, que.
.
.
, bé, ajudarà que 13 persones més que l'any passat vinguen a les nostres terres.
Encara podríem haver fet una aposta major, però.
.
.

I ara passarem a la qüestió de la dignificació de la funció docent.
Nosaltres estem preocupats com vostés en una recuperació dels drets laborals.
També podríem anomenar-lo dignificació de la qualitat de l'ensenyament, perquè tot açò, si enfocàrem de manera més acurada, va en benefici dels nostres xiquets i xiquetes.

Ens agradaria que ens aportara una explicació més gràfica dels increments que hem demanat per a cada una de les qüestions que s'apliquen en esta mesura, perquè, clar, quasi totes tenen una traducció en augment de personal, quasi totes les mesures per a la recuperació de la funció docent, i sabem els números en global, però ens agradaria que fera èmfasi en estes qüestions.

També ens agradaria que s'avançara en la concreció -esta vegada més en un sentit d'unificació- de les diferents partides que hi ha pel foment del valencià.

A nosaltres ja sap vosté, perquè en el debat de política general ja ho vam plantejar, ens agradaria que totes estes ajudes estigueren centralitzades i que hi haguera una finestreta única on tot aquell que vullguera accedir a cursos gratuïts de valencià tinguera un ventall de possibilitats i que en el mateix punt l'informaren de tots els cursos que hi ha previstos.

Ens agrada molt, des de la nostra perspectiva, com ho fan a Euskadi i ja serà a la millor qüestió de programes electorals, però ens agradaria que ahí feren un esforç de concentració de l'oferta perquè tothom accedira a la mateixa.

I cal parlat també en un sentit crític de les dificultats per l'aplicació de la mesura per dotar els nostres infants d'activitats extraescolars.

Estarà d'acord amb mi.
.
.
, bé, potser ens vam confiar que la mesura aniria d'una altra manera, amb la col·laboració dels directors dels centres.
Ha havut malentesos, ha havut la necessitat de tirar passos enrere al decret de jornada escolar.
Ens agradaria saber si per a enguany estarà millor treballat això i que puguem tocar la tecla adequada i ens trobem més còmodes en els cosignants d'este tipus d'acords.

¿Està passant alguna cosa?
(Veus) No és per la meua intervenció, val.
(Algú diu: Â«No, no, noÂ»)

I ara li faré algunes preguntes que algunes companyes de grup han volgut traslladar.
Per exemple, n'hi ha una reflexió sobre que sí, l'augment de la conselleria és evident, del pressupost de la conselleria, però una altra vegada esports i cultura s'han quedat com la família pobre.
Dins de la conselleria hauríem de fer com un èmfasi per equilibrar la despesa de la seua conselleria i aconseguir que esports i cultura tingueren més significació.

Voldríem saber respecte al Pla Edificant si es compliran acords adquirits, com el cas del col·legi la Cañada de.
.
.
, l'escola la Cañada d'Alacant entre altres, amb barracons des de fa dotze anys.

Volem saber també per què el pressupost dedicat a la concertada ha augmentat un 1,7%.
Si tinguera algun detall per a.
.
.
, per què passa açò.

També volem saber sobre les partides destinades a arxius i biblioteques, que estan siguent encara raquítiques.
Hem de millorar este partides, perquè estos arxius són la garantia de la transparència.
Eixes biblioteques que són com unes esglésies laiques en cada barri i poble, i que reunixen informació, irradien cultura, coneixement, etcètera, etcètera.

Seguim entregant 168.
000 euros a una línia nominativa de les distincions de La Generalitat, que continuen pagant a 12 persones pel reconeixement al seu mèrit cultural.
Potser se podrien revisar.

I no em queda molt de temps.
Voldria saber quin és el compromís en matèria d'infraestructures i equipament per a les escoles per a adults, la formació per a adults.

Voldríem saber també com podrien fer un seguiment millor del compliment de compromisos en matèria d'infraestructures escolars.
Estaria bé que existira una línia específica d'inversions canalitzades via programa Edificant i altra per a les actuacions directes de la conselleria.

També volem saber quina és la previsió pressupostària per a equipaments i infraestructures abandonades, com és el cas de.
.
.
-és un exemple- l'escola de teatre de Pepe Sancho en Manises.

I, per últim, quin és el compromís pressupostari per al foment de la formació al llarg de la vida i com se concreta en matèria de despesa en formació per a persones adultes.

Moltes gràcies.
 

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Jiménez.

I ara passem a la intervenció del Grup Parlamentari Popular, que ho farà el senyor Mulet, que compartirà el temps amb la senyora Gascó.

Senyor Mulet, quan vullga.

El senyor Mulet Taló:

Gràcies, president.

Conseller, un any més i tristament, malauradament, desgraciadament seguim igual.
Mala gestió i sectarisme.

En els pocs minuts que dispose sóc incapaç de rebatre una a una les partides que són excessives, innecessàries, o en altres casos insuficients, i aportar-li el que, sota el nostre criteri, seria oportú.

Però permeta'm que li faça unes consideracions que intenten almenys fer-los reflexionar sobre la seua proposta de pressupostos i, si és possible, que es preste a modificar-la.
 

Un pressupost, el del 2019, que es basa, entre altres despropòsits, en més de 2.
600 milions d'euros d'ingressos inventats, ficticis, el que provocarà despeses que no es duran a terme.
¿En què ens afectarà a l'esport, les universitats i la cultura?

Ens ha parlat d'increments importants.
¿quines seran les partides que restaran sense executar?
De fet, ¿què sector cultural o esportiu trairà o enganyarà?

Sobre les universitats seguim sense atendre adequadament les reivindicacions dels rectors.
Continuen vostés sense complir les seues promeses i compromisos.
I en aquestos pressupostos no apareixen les partides necessàries per a complir-los.

I en cultura, ¿què vol que li diga?
Vosté dirà que em repeteixo com l'allioli, però amb aquesta actitud despectiva l'únic que fa és desacreditar-se vosté mateix, perquè portem tres anys i seguix entossudit en els mateixos errors.
Ara ja és una realitat.
Â«Fes culturaÂ» ha estat el gran fracàs, moltes propostes, poques realitats.
Proposta de pressupostos amb tres característiques: sectàries, inapropiades i d'esquena a les consideracions aprovades en Les Corts.
Incomprensible, entre d'altres coses, perquè ho ha estat pels grups que sustenten al govern.

Infrafinançament.
Com pot dir al poble valencià que ens donen prou de diners, si el conseller de Cultura no és capaç de gastar-se ni els que té pressupostats, i al pressupostat executat del setze, dèsset i divuit em remeto.

Resumint.
Una legislatura de mala gestió i uns pitjors pressupostos 2019, que marquen negativament el futur de la cultura, les universitats públiques i l'esport.

Reflexione, conseller.
Presentarem les esmenes necessàries per corregir tots aquestos diguem defectes, esmenes que esperem atenga degudament.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Molt bé.

Continua la intervenció del Grup Parlamentari Popular, la il·lustre diputada Beatriz Gascó.

La senyora Gascó Enríquez:

Gracias, presidente.

Bueno, señor Marzà, yo voy a empezar como usted.
Éste va a ser su último ejercicio presupuestario y, después de cuatro años ya, pues ya sabemos cuáles son sus fortalezas y cuáles son sus debilidades.

Señor Marzà, yo creo que usted, tan bien como yo, sabe cuál es su talón de Aquiles, y es la gestión.
Y yo creo que a la vista está, porque en educación ha sido una legislatura perdida.
Usted venía a reconstruir la educación valenciana y no ha construido absolutamente nada.
Bueno, un grafiquito que nos ha enseñado hoy, creo que es lo que más ha hecho en infraestructuras a lo largo de cuatro años.

Y claro que sube sus partidas, como no para no subirlas.
Se lo digo todos los años, pero no es gracias a su trabajo, no es gracias a su esfuerzo, no es gracias a sus reivindicaciones, es que usted recibe del gobierno central, que precisamente además estaba gobernado cuando recibía todo este dinero por el Partido Popular, 1.
200 millones de euros, señor conseller.
Y esa precisamente es su fortaleza, el atribuirse los méritos y el trabajo de los demás.
Y eso es poco elegante, señor conseller, se lo digo también ejercicio tras ejercicio.

Porque, claro, si sumamos el dinero de las transferencias que recibe del gobierno central, el dinero que se inventan -que le contesto yo, señora Ventura, son 603 millones de euros, dudo mucho que lo haga el señor Marzà- y además el dinero que no se gasta, porque del ejercicio anterior, del 2018, arrastramos 300 millones de euros que usted no ha sido capaz de gastarse, evidentemente que usted sube partidas.
Pero lo que no entiendo es como, teniendo esa enorme cantidad de millones de euros de más, usted se permite el lujo de congelar otras que son muy importantes, como, por ejemplo, las becas para mejorar la inserción laboral de las mujeres en FP, las ayudas a alumnas con necesidades específicas que cursan formación profesional, las ayudas a escuelas de danza, el fomento de actividades universitarias para mayores, los programas Erasmus, los consejos sociales de las universidades, las subvenciones a conservatorios, los gabinetes psicopedagógicos -no me ponga cara rara, que está en su presupuesto, si está mal, oiga, pues revíselo, porque tiene un problema importante, eh.

Pero es que no me quiero centrar solamente en las cuestiones que congela, que son muy importantes, como por ejemplo las ayudas a las familias, al alumnado, las subvenciones para la integración del alumnado en educación especial también.
Usted dice que sube y sube la educación especial, y yo no paro de ver ajustes, recortes y congelaciones en la educación especial.
En fin, ya nos explicará.

Pero quiero hablar de los recortes.
Usted tiene el cuajo político de venir aquí y decir que el transporte escolar sube.
Hombre, claro, sube si lo comparamos con el año anterior.
Pero, señor conseller, si cogemos los datos del 2017, el transporte escolar en secundaria estaba en 30 millones.
Por lo tanto, usted lo recorta -no me ponga caras raras, conseller, que los números son muy socorridos y ahí están, de verdad-.
Usted lo ha recortado 6 millones de euros.
Y en primaria, en el 2017, estaba en 34 millones de euros y usted lo ha recortado 7 millones de euros.
Esto es muy sencillo, usted ha recortado el transporte escolar 13 millones de euros, así de sencillo, ponga usted la cara que ponga.
Recortes, insisto, cuando tiene cientos de millones de euros más.

Recorta la concertada en secundaria.
Usted ahora vendrá aquí y me dará mil explicaciones y me dirá, pero qué va, pero si están encantados, pero si lo estamos haciendo de maravilla en la concertada.
Lo están haciendo tan bien y están tan encantados que ha tenido que salir el cardenal Cañizares pidiendo un plan de emergencia en educación.
Figúrese usted si están encantados, muy encantados.
(Veus)

Presidente, yo esto no sé si usted lo ve normal, yo no.
(Remors) Voy a continuar.

Pero es que usted la verdad es que le cuesta mucho…

El senyor president:

Senyories, va, per favor.

La senyora Gascó Enríquez:

…reconocer la evidencia.
De hecho en el último pleno nos decía: es que son ustedes los que solamente ven fantasmas catalanistas.
(Veus) No, no…

El senyor president:

(Inoïble perquè no està connectat el micròfon)

La senyora Gascó Enríquez:

Gracias, señor presidente.

Le decía que a usted le cuesta reconocer la evidencia.
Y quería poner un ejemplo que me parece que es bastante gráfico.
Y es que usted en el último pleno nos dijo que es que nosotros veíamos por todas partes el fantasma catalanista.
Y digo, no, no, es que yo lo he leído de su puño y letra que usted, usted, por mucho que se empeñe en borrarlo, yo lo tengo grabado en la retina, decía que el procés se tenía que hacer lo quisiéramos o no.
Y aquel pleno, si le damos un minuto más, oiga, usted nos acaba cantando el himno de España negando absolutamente todo lo que hace.
Cuando es usted el que un día va a promocionar, o a alentar o a alinearse con los políticos que están presos en Cataluña y otro día no tiene ningún problema en decir que vamos, ya le digo, el otro día estuvo a punto de cantarnos el himno de España en el Pleno de Les Corts.

Y yo le repito, por mucho que usted se niegue en reconocerlo, recorta en unidades concertadas en secundaria, y me gustaría que nos explicara por qué.

Me gustaría, hablando de recortes también, que me dijera por qué recorta en las escuelas oficiales de idiomas.
En el 2017 teníamos 98.
000 alumnos y para el 2019, 81.
000.
17.
000 estudiantes menos sin poder aprender idiomas, señor conseller.

Recorta también el número de beneficiarios en Xarxa Llibres, su medida estrella.
¿Qué pasa?
¿Sube el dinero y bajan el número de beneficiarios?
¿Cómo se entiende esto?
¿No deberían ser cada vez más los niños que se beneficiaran de un banco de intercambio de libros?
Pues en secundaria bajan 3.
152 niños y en primaria 64.
000 niños menos.

Bajan las becas Erasmus.
Recorta el equipamiento para los conservatorios de música casi un millón y medio de euros.
Dígaselo al conservatorio de Castellón, que lo van a recoger con muchísimas ganas cuando vaya ahí y se enteren de este recorte.

Y todas estas cuestiones, conseller, contrastan con el incremento del 177% de la Dirección General de Política Lingüística.
Recortes en cuestiones muy importantes e incrementos del 177%.
¡Oiga, qué casualidad!
Pero yo solamente lo encuentro en esta dirección general, un 177%.

Me quedan muchas cuestiones en el aire que no me va a dar tiempo de emprender ahora y se las trasladaré en mi segunda intervención.
Pero quiero terminar como he empezado, diciéndole que ésta ha sido una legislatura perdida, ha sido una legislatura perdida por falta de trabajo, porque usted venía a reconstruir la educación valenciana y lo único que ha hecho es aprovecharse de ella para imponer su modelo educativo.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Gascó.

I ara, per part del Grup Parlamentari Compromís, té la paraula l'il·lustre diputat Josep Nadal per un temps màxim de vuit minuts.

El senyor Nadal Sendra:

Moltes gràcies, senyor president.

Moltes gràcies, senyor conseller, per vindre ací un any més a explicar-nos els pressupostos de la seua conselleria.

Primer que res dir que des de Compromís estem molt contents d'haver arribat a acords amb els nostres socis del botànic per a impulsar estos pressupostos, que pensem que són necessaris, que seguixen la línia que mos hem marcat esta legislatura, però sobretot que és una línia ascendent i que cada volta s'està fent un major esforç des del govern del botànic per aquelles partides socials, com és educació, cultura, esports i investigació, que trobem que són més importants de cara a la justícia social i de cara a poder implementar un nou model social i econòmic al nostre país.
S'està fent un esforç ahí i pensem que això és important reconèixer-ho, que hem passat de 4.
000 a 5.
000 milions d'euros en quatre anys de pressupost i que això no és ninguna casualitat.
I evidentment eixos diners hem passat en eixos pressupostos, però eixos diners hui en dia estan.
.
.
tot el que s'ha invertit en els anys anteriors ja està en les butxaques de la gent, ja han fet la feina que havien de fer i ja, diguem-ne, estan treballant de cara a una societat millor.
I este increment d'enguany esperem que també aprofite per això.

Nosaltres a més creiem que estos pressupostos són importants perquè, encara que mos presenten pujades en pràcticament totes les partides, i sobretot les partides més interessants, estem consolidant allò que hem començat els altres anys, això no és una qüestió diguem-ne electoralista, com s'ha dit per ací, quan realment les línies de pujada i línies estratègiques són exactament les mateixes que el primer any que va començar el govern del botànic.
S'han acabat amb les retalles que va imposar el Partit Popular en pràcticament tots els nivells, sobretot pel que fa al capítol 1, per al capítol de personal, i en este sentit continuen pujant.
Hem baixat la ràtio a límits històrics, i este pressupost encara baixarà més les ràtios, perquè és evident que quanta més gent hi haja coordinant i relacionant-se diàriament amb l'alumnat, millor seran els resultats acadèmics i millor serà la nostra comunitat escolar.

I pensem que és important això.
Això que tenim 1.
183 euros més per família de cara a la inversió.
Que les famílies ho tinguen fàcil, que no vegen els pares que l'educació dels fills ha de ser una càrrega.
Que al final és important per a tots i per a totes, per a crear una societat més justa, que puga existir eixe ascensor social del que és l'educació i que la gent que puga viure en barris més marginals o que puga vindre de famílies més desestructurades l'educació siga una solució per a tot açò en el sentit que, com a mínim, encara que tinguen el present difícil, el futur ja no serà igual.

I pense que eixe és un missatge molt important que estem donant a una part de la nostra societat que està en risc de pobresa, una part molt important, però que en temes educatius ací hi ha un govern que està per a pal·liar estes situacions.

Continuem sumant amb Xarxa Llibres i per a nosaltres és important ara preguntar-li que fenòmens com Xarxa Llibres, que ara sembla que ja no hem sentit crítiques a Xarxa Llibres, abans era.
.
.
el pitjor del mon era Xarxa Llibres, ara es pregunta, no, és que ha baixat, no, pareix ser que el Partit Popular ara no s'atreviria a no continuar en Xarxa Llibres, no?
(Remors) Les crítiques.
.
.
jo, en este sentit també m'agradaria també preguntar-li per Xarxa Llibres què han previst vostés de Xarxa Llibres de cara als centres concertats, no?
Perquè sí que hi havia una certa campanya pròxima al Partit Popular perquè els centres concertats no entraren en Xarxa Llibres, la qual cosa és animalada com una catedral, i jo supose que les mateixes empreses, perquè és una animalada l'empresa anar contra ella mateixa, no?
, la qual cosa evidentment al final pense que està caient pel seu propi pes i m'agradaria preguntar-li quina previsió fa la conselleria de cara a esta ajuda, com és Xarxa Llibres, als centres concertats també.

I per un altre costat, i anant en esta línia, sí que és molt important que evidentment abans amb el Partit Popular passava molt allò que els centres triaven els alumnes, no?
I que passava que hi havia alguns centres que no tenien falta d'inversions per a necessitats especials d'alumnes perquè no tenien alumnes de necessitats especials.
Això ja ha canviat i hi ha un repartiment, diguem-ne, més natural, més lògic, que tots els centres, siguen públics o concertats, en este tema, i m'agradaria que mos explicara quina és la previsió d'inversió que té la conselleria, en tant en quant a centres concertats per alumnes de necessitat especial.

Jo voldria continuar, perquè vosté ho ha dit al principi, si mos podia explicar un poc també el tema de la renovació pedagògica, quines són les línies estratègiques, ja comencen este curs en el tema de la renovació pedagògica, tenint en compte el que vosté també ha dit al principi, que arribem a un punt d'acabar en les retallades, de fer que tot el món, ningú es quede darrere en l'educació valenciana.
Però sí que hi ha un clan en el sector educatiu que també s'ha de començar a canviar la manera d'ensenyar, no?
I m'agradaria que m'explicara quines són les línies en este sentit.

Pel que fa a infraestructures, trobe que és important, la xifra és clau, 389 milions.
A mi em recorda molt a la xifra que ara estem estudiant, la de Ciegsa, són els 393 milions que el Partit Popular en Ciegsa va regalar directament als bancs, perquè ells pressupostaven, normalment, la majoria d'anys, en Ciegsa van pressupostar zero, o siga, zero, zero per a infraestructures educatives.
Al final mos va costar 400 milions en interessos, no?
Eixa és la gran diferència, que el govern del botànic està pressupostant quasi 400 milions en infraestructures educatives.

Per últim, en el tema de la cultura també pugen pràcticament totes les partides.
I jo també agrair-li-ho, perquè diguem-ne que s'està notant molt l'ambient entre la gent de la cultura que, diguem-ne, que s'ha bolcat el govern del botànic i ja veu que les ajudes a moltes facetes culturals s'han multiplicat per tres, molt diferent al que es donava abans.
Si a això sumem la posada en marxa d'À punt, doncs la veritat és que el canvi en el món de la cultura, dels actors, de la música, de l'audiovisual està sent brutal, i dins del gremi això es nota i es comenta molt.
I, evidentment, caldrà arribar molt més del que estem encara, perquè encara estem molt lluny de Madrid i Barcelona i mosatros no tenim per què estar per darrere d'ells en ningun sector.
Però, evidentment, el canvi ha sigut brutal en esta legislatura, no?

Jo també volia dir que també estem molt contents des de Compromís per la pujada a les ajudes al foment del valencià i a la Direcció General de Política Lingüística en general, les ajudes en la llengua pròpia, la cultura en la llengua pròpia no es pot deslocalitzar, i és una cosa que això als neoconservadors i als neoliberals no els agrada mai, però nosaltres estem molt contents i li donem el nostre suport.
Ja sabem que hi ha gent que, allò que dient els franquistes, no?
, que quan sentien la paraula cultura es posaven la mà a la pistola, no?
Encara n'hi ha gent aixina, que quan senten la paraula cultura, no ho poden coure.

Però nosaltres la veritat és que estarem ací i pensem que n'hi ha una gran majoria de la societat valenciana que ho té clar, que la recuperació del valencià és una cosa de tots i de totes i, sobretot, que no és una cosa de Compromís i que cal continuar per tots i per totes.
(Veus)

Per últim, m'agradaria preguntar-li pel deute que estem pagant encara de…, diguem-ne, dels anteriors exercicis, del deute també d'aquells convenis plurianuals que va fer el Partit Popular de fer moltíssimes infraestructures educatives, a dit, per als seus amics en cada…, i també infraestructures educatives, però culturals i esportives, o siga, de tota classe.
Com està això.
Quina part del pressupost hem de pagar estes desfetes que es van fer en el passat i si encara mos queden molts exercicis per a anar pagant el deute que mos va deixar el Partit Popular.

Moltes gràcies.

(Ocupa la presidència la vicepresidenta senyora María Sabina Escrig Monzó)

La senyora vicepresidenta:

Moltes gràcies, diputat.

I ara per part del Grup Parlamentari Socialista, senyora Besalduch, té vosté huit minuts.

La senyora Besalduch Besalduch:

Moltes gràcies.

Bona vesprada, conseller, a estes hores, però està bé que siguen estes hores i vindre a parlar del pressupost que mos presenta la conselleria d'educació.

Són uns pressupostos, els de la conselleria d'educació, que vénen a corroborar el pressupost general de la Generalitat valenciana, perquè blinden eixe estat del benestar de la ciutadania.
Perquè estos pressupostos d'educació són també eixa aliança de la conselleria, de La Generalitat amb la ciutadania, en eixos drets de la ciutadania.

Estos pressupostos són la consolidació -després de quatre anys, després de tres anys, este és el quart pressupost-, són la consolidació de la política al servei de la ciutadania, la política per a canviar i per a millorar la vida de la gent.
I en este cas, la política al servei de l'educació, d'eixa educació pública, de qualitat i inclusiva.

Una política que es va encetar en el primer pressupost del botànic, quan tots recordem ja ni el primer pressupost del botànic arribar en el govern i obrir els menjadors al setembre perquè els nostres xiquets i xiquetes més necessitats podrien fer una menjada com toca al dia amb l'augment de les beques del menjador, que a més ha anat sent progressiva i augmentant; en Xarxa Llibres; en una rebaixa en les taxes universitàries, que, per cert, compensant a les universitats per esta baixada de les taxes universitàries.

Açò ha segut el pressupost d'educació del govern del botànic des del primer dia fins ara, sempre apostant i sempre ficant per davant les persones i en els drets dels nostres xiquets i xiquetes, dels nostres alumnes.

Molts mesures que en este pressupost se mantenen, algunes se millores, augmenta el bo infantil.
La veritat és que no tinc molt de temps, però podria contar mil bondats, perquè les visc en primera persona als nostres pobles d'esta gratuïtat de dos a tres anys i de l'augment del bo infantil en les nostres escoletes infantils i en les aules de dos a tres anys en els nostres col·legis.

Què tinc de dir de la recuperació del professorat despedit?
Quasi sis mil professors que hem recuperat.
Això és la línia del govern valencià, de la conselleria d'educació, i que se consolida d'una forma clara en este pressupost 2019.

I en este pressupost 2019 tenim la guinda del pastís, que és la millora en les infraestructures educatives.
I dic la guinda perquè era lo que mos faltava, el pla Edificant, que jo he sentit avui que el pla Edificant és una mesura electoralista.
I açò ve des de febrer d'enguany, que vam aprovar el decret d'Edificant.
Vull dir, no crec que s'haja fet aposta, sinó al contrari: s'ha buscat una solució.
I en este pressupost, d'una forma coherent per part de la conselleria d'educació, té la  seua plasmació en el pressupost, perquè allò altre…, una altra cosa sí que seria electoralista.
Però el que s'ha fet no ho és.

És apostar per buscar una solució a l'estat de les infraestructures educatives, que vam heretar… algunes les vam heretar, altres ni tan sols les vam heretar, perquè ni tan sols estaven fetes.
I tenim col·leges deu, dotze i tretze anys en barracons.

Este exercici, l'apujada grossa de la conselleria d'educació és, evidentment, en la millora de les infraestructures educatives.

I a mi avui m'ha cridat l'atenció una cosa de totes les intervencions, conseller.
Vull dir, ací no s'ha parlat d'eixe deute històric de les universitats, perquè a mi m'agradaria que vosté me contara com van a acurtar vostés eixe deute, perquè jo he vist enguany, en el pressupost, que s'ha rebaixat eixe deute.
I mos agradaria que mos expliqués per què.

Tampoc hem sentit parlar de l'edifici de ciències de la salut de la UJI, tampoc hem sentit parlar.
Serà perquè està en el pressupost, senyor conseller.

I, bé, moltes altres coses, moltes coses que no han aparegut ací i que alguns se n'han anat a buscar a vore on trobaven la partida que no havia augmentat un cèntim i tal, perquè en realitat les partides augmenten, el pressupost en educació augmenta.

I, mire, què li tinc de dir que jo…?
Tot és millorable, senyor conseller, tot és millorable.
Els pressupostos d'educació també, els pressupostos de La Generalitat també, els pressupostos de l'estat.
Tot és millorable.

Però a mi m'agradaria saber…, ja sé que vosté no me pot contestar, però és que jo no sé…, no trobo cap partida que siga inapropiada en el pressupost.
Jo no n'he trobat cap.
Potser en podríem afegir alguna, però inapropiada… Aleshores, tinc curiositat…, la curiositat me remou a vore en les esmenes quines són estes partides inapropiades que alguns llevarien.
No sé si serà Xarxa Llibres, no se si serà el bo infantil, la gratuïtat dels dos a tres anys, tornar a augmentar les taxes universitàries, no ho sé.
Però, bé, esperarem atents estes esmenes als pressupostos per a vore quines són estes partides innecessàries.

I mire, també he sentit avui que és una legislatura perduda.
I mire, senyor conseller, jo, en part, estic d'acord, és una legislatura perduda per als mangantes i per als qui s'han aprofitat de l'educació per a omplir-se les butxaques al nostre país.
En eixos ha segut una legislatura perduda.
Ha segut una gran legislatura per a totes les famílies que tenen xiquets i xiquetes en edat escolar, en edat escolar en primària, en infantil, en secundària o en universitat.

Perquè per a nosaltres, per a mi, senyor conseller, en este pressupost l'estrella són les universitats, i m'agradaria que detallara una mica més el perquè, el perquè les universitats…, on augmenta el seu finançament i d'on els allibera la conselleria perquè puguen tindre… perquè en els seus recursos propis puguen fer moltes més coses.

No me queda molt de temps.
Dic que, evidentment, el pressupost en cultura i esport podria millorar més, però que com és una vocació de la conselleria va augmentant cada any i que eixa serà la línia dels pròxims quatre, huit, etcètera.

I l'última, senyor conseller: no cante l'himne d'Espanya, que no té lletra, no el cante, senyor conseller.

Gràcies.

(Ocupa la presidència el president senyor Jorge Bellver Casaña)

El senyor president:

Molt bé.

Senyor conseller, ara disposa vosté de quinze minuts per a contestar les qüestions plantejades pels grups parlamentaris.
I quan vullga, ja pot començar.

El senyor conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport:

Gràcies, senyor president.

Primer comence per aquelles qüestions més grosses, que s'han repetit o que s'han repetit bastant, sobretot per les dos dretes.
La primera de totes és que els pressupostos, segons vostés, són ficticis.

I miren, jo crec que s'hauran d'aclarir en vàries qüestions.
Primera, perquè sembla que vivim gràcies al Govern d'Espanya, que ens regala milions d'euros tots els anys, que estem superben finançats, que cada any tenim més diners.
Ho escoltem per part del Grup Parlamentari Popular, que tenim 1.
200 milions d'euros més.
I resulta que, al mateix temps, estan dient que no ens tracten bé des de Madrid.

Jo crec que s'hauran d'aclarir, sobretot per una qüestió, i és que nosaltres el que estem fent és tractar amb la mateixa exigència tant al govern de Rajoy com al govern de Pedro Sánchez.
És a dir, tot govern de l'estat espanyol que estiga devent diners al poble valencià tindrà davant de nosaltres… ens tindrà a nosaltres, davant ens tindrà a nosaltres, perquè anem a reivindicar tots els diners que són del poble valencià, perquè tot el que està pressupostat -i això vostés ho saben i no ho volen parlar-, tot el que està pressupostat són deutes del Govern d'Espanya amb el poble valencià.

I això no ho anem a deixar passar, perquè ens han de finançar com toca, perquè nosaltres necessitem el mateix nivell de benestar que la resta de l'estat.
I precisament per això no anem a ser gens… no anem a baixar gens amb la bel·ligerància que hem tingut amb el senyor Rajoy, com l'hem de tindre em qualsevol persona que estiga al capdavant del govern de l'estat espanyol, mentres dega un cèntim als valencians i les valencianes.

I precisament per això són drets i obligacions que té el Govern d'Espanya amb la Generalitat valenciana.
Precisament per això, entre altres qüestions, són tan bàsiques com aquelles que estan marcades per la llei.
Es diu que s'ha arribar a un 50% en la dependència, doncs s'ha d'arribar al 50% de la dependència.
I ahí ha d'estar.

Igual que es diu també que s'ha de pagar allò que és la despesa sanitària de persones, ciutadans que viuen a altres territoris i que fan despesa sanitària al nostre territori.
És deute que té el Govern d'Espanya amb nosaltres.
I això estarà governe qui governe, perquè és un deute que té amb el poble valencià.

Pel que fa als pressupostos i la seua execució.
S'han dit ací diferents xifres i s'han anat explicant qüestions que…, bé, jo els hi donaré xifres.
I a partir d'ahí, cadascú que traga les seues conclusions, perquè, sincerament, alguna classe han faltat, perquè si no, no sumaríem com sumem.
I ho dic per les qüestions que s'han estat dient en els números.

Mire, a hores d'ara, pressupost, 31 d'octubre, pel que fa l'execució del pressupost total de la conselleria d'educació, 91%, 91% del pressupost.

Pel que fa a les línies a tercers, eixes que són més difícils de gestionar, les que diuen vostés, les que són subvencions, les que són capítol IV, capítol VII, estem en un 98 i en un 85, 98 i 85.
Diria que una execució més que acceptable respecte al que sol ser habitual.

I a més a més, pel que fa a les infraestructures educatives, ni més ni menys que a 31 d'octubre, tenim adjudicats 100,9 milions d'euros, adjudicats, 100,9 milions d'euros.

I ara, si volen, fem un exercici, un exercici per a aquells que intenten donar lliçons sobre la gestió.
I anem a vore què és el que ha passat en governs anteriors en les mateixes xifres.
Doncs molt fàcil.
A hores d'ara, portem executat, a hores d'ara, 31 d'octubre, 4.
290 milions d'euros.
I el pressupost total per al 2014 de la mateixa conselleria era de 4.
010 milions d'euros.
És a dir, que portem ja adjudicats 280 milions d'euros més de tot el que va pressupostar al 2014, no el que se van gastar, sinó de tot el que es va pressupostar.
280 milions d'euros més.

Per tant, crec que les xifres són bastant clares.
Ja n'hi han 280 milions d'euros més adjudicats que no el pressupost total, que no es van gastar, que no es van gastar del 2014.

I me'n vaig a partides específiques, infraestructures educatives, que sé que són les que han estat vostés centrant-se sobretot.
Doncs resulta que el 2014 es van executar 15 milions d'euros, i en el total era un 44% del pressupost, un 44% del que havien pressupostat.
15 milions d'euros.

I nosaltres a hores d'ara tenim adjudicats 100,9 milions d'euros.
Això és un 88%, a 31 d'octubre.
Per tant, crec que les dades queden bastant en evidència i algú se les haurà de fer revisar.

Per tant, uns pressupostos que no només no són irreals, sinó que s'executen, que es fan possible i que es tiren endavant.
I, per tant, anem a continuar executant el pressupost -clar que sí!
-, anem a demostrar que gestionem molt millor que no els governs anteriors.
 I ací estan les dades i cadascú que traga les seues pròpies conclusions.

A més a més, han estat dient que hi ha una grandíssima mala gestió, que no fem res, resulta que no fem res.
I jo supose que això li ho hauran de dir a les 424.
000 famílies que tenen un banc de llibres.
Resulta que no estem fent res i d'un dia per a un altre, de sobte, n'hi han 424.
000 famílies amb banc de llibres, sense que haja passat res, no?
Doncs, no.
Perquè n'hi ha un pressupost, n'hi han 38 milions d'euros que se destinen al banc de llibres.

A mi el m'agradaria escoltar d'aquells que diuen que no estem fent res és: van a posar en el seu programa electoral que se van a carregar el banc de llibres, que el van a llevar?
Que li van a dir a les 424.
000 famílies que no van a tindre banc de llibres?
Â«Es que como no hacen nada, pues mire, eso se quita, porque ya no se va a hacer.
Â» Doncs podrien fer-ho, no?
Doncs jo crec que estaria bé que no enganyaren la gent, perquè si tant de caos, segons vostés n'hi han, doncs resulta que estem fent molt i molt més.

Igual que amb el bo infantil.
També es diu que no arriba, que és un caos, que no n'hi han persones que estan beneficiant-se.
36.
000 beneficiaris, 36.
000.
44.
000 persones en el zero a tres.
6.
050 més que quan estaven vostés al govern.
6.
050 més.
N'hi han 6.
050 personetes més que estan en el zero a tres.

Per tant, diria que alguna gestió s'està fent bé.
També van a llevar-ho, això?
També van a llevar el 0,3?
També van a fer que no siguen gratuïtes les 14.
400 places?
Ho haurien de dir, més que res per a no enganyar la gent.
Sí, van a llevar-ho?
Molt bé.
(Veus) Està molt bé.
Diga-ho, diga-ho, està molt bé.
14.
400 places gratuïtes.
.
.

El senyor president:

Senyories.

El senyor conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport:

.
.
.
que van a llevar si entren al govern.
Doncs, molt bé.
(Veus)

El senyor president:

Per favor, senyories.

El senyor conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport:

Cadascú que faça el que vullga, però nosaltres tenim clar que per a revertir la situació de desigualtat que tenen els nostres xiquets i xiquetes, s'han de fer les 14.
400 places gratuïtes.

Com deia també el diputat representant de Podem, efectivament cal anar més enllà, cal anar molt més enllà.
I de fet, en eixe pressupost, eixe acord pressupostari que hi ha a nivell de l'estat nosaltres el que els hi diem, i això estaria bé que li ho pugueren traslladar també al Grup Parlamentari de Unidos Podemos, és que eixa aposta que ells diuen fer pel 0,3, que vinga també amb fons de cooperació territorial.

I per tant, que se sumen als 51 milions d'euros que estem posant damunt la taula, i que estan servint per a no només ampliar les 14.
400 places gratuïtes, sinó ampliar i amb moltíssima més gent, que s'està arribant a estalviar fins a 2.
200 euros.

I que tenen molts més recursos aquells que més necessitats tenen.
I per tant, que puguem fer eixa aposta.
I que efectivament el govern del Botànic està obrint vies.

Per tant, que al conjunt de l'estat es veja com estem ací en acords plurals com el nostre, fent exemple de polítiques públiques, posant al centre les persones, posant al centre la millora de la societat i acabant amb les desigualtats.
I això és el que hem de fer, i fer que puga arribar cada dia més lluny.

Pel que fa al professorat, miren, jo no ho sé, supose que també ho posarà en el programa, que van a tirar els 6.
000 que hem recuperat.
Però això són els números, i els números del capítol I.

El creixement del capítol I és perquè hi haja més professorat a les aules, perquè n'hi haja menys alumnes per aula, que resulta que també hi havia gent que es vanagloriava l'altre dia que no, que resulta que baixar ràtios això no se pot fer, quan ho fa per exemple Galícia.
Galícia, que governa el PP, eh?

I en una ordre també, igual que nosaltres.
Resulta que ells sí que ho poden fer i nosaltres, no.
Igual és que tenim un cert complex d'inferioritat, que nosaltres, els valencians, no podem tindre el mateix benestar que la resta.
Doncs sí, més i millor.

Per això, menys xiquets per aula, més alumnes en el conjunt del sistema educatiu i sobretot més professorat.
6.
000 professors més.
6.
000 professors més que necessiten una millora de les seues condicions laborals, com deia també el diputat de Podem.
Com hem anat fent des del primer minut que hem arribat a este govern.

Precisament per això ara mateix el pagament de juliol i agost als interins, l'ampliació dels permisos de paternitat, el pagament dels sexennis, la recuperació de les figures dels tutors generalistes en infantil i primària, que havien destruït els senyors que ara sembla ser que volen recuperar-ho tot.

Resulta que ja està en vora un 63%, havent reduït a dènou hores les hores lectives, quan s'havien pujat fins a vint.
I hem de seguir en eixe pla que hem de fer de millora de la recuperació dels drets laborals, que ha de servir, entre altres coses, i és el pas principal per a millorar l'educació que tenen els nostres xiquets i xiquetes.

I ahí és on estem actuant de forma totalment directa.
I és que estem augmentant els desdoblaments, que estem augmentant els reforços, que ho estem fent tant en el sistema públic com en el sistema sostingut en fons públics, també en la concertada.

I ahí jo crec que m'encantaria tindre una hora per a poder parlar d'açò directament, però m'agradaria saber el model que defensen.
És que encara no he escoltat quin és el model, encara no ho sé, no ho conec.
Quin és el model?

Un model que no donaria estabilitat als professors, que se n'anirien al carrer?
Un model en què, segons la demanda, cada any es concerta un centre i un altre no?
Això és el que vostés estan dient, que se li dóna un xec a la família i que a partir d'ahí, segons on vaja la família, un centre serà concertat o no serà.

Perquè clar, això que la demanda ho marque tot, doncs igual el que fa és destruir tots els llocs de treball que hi ha en els concertats i la sostenibilitat dels llocs de treball.
Nosaltres no ho pensem així.
Però és que no sabem el seu model, no el sabem, és impossible d'aplicar.
Hauran de fer una reflexió, mos hauran de dir què van a fer, perquè no estan fent res així.
(Veus)

El senyor president:

Senyories, per favor.

El senyor conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport:

I així mateix, nosaltres el que estem fent precisament és el que s'ha de fer, millorar les condicions de treball també dels centres concertats, augmentar el professorat dels centres concertats que estan en desdoblament i en suport.
Ahí ho deia des de Ciutadans.

Mire, és que destinaven 5,1 milions d'euros a reforç educatiu en els centres concertats, i ara se'n destinen més de dotze.
És que estem duplicant els reforços en els concerts educatius, per a atendre millor la diversitat.

Perquè ara cada dia hi ha més xiquets que tenen eixa diversitat en els centres educatius, perquè en el decret d'admissió entren  tot tipus d'alumnat i no és el centre el que tria la família que vol tindre en el centre, sinó que són les famílies les que trien el centre a què volen anar.

I ahí es demostra, posant més recursos per a l'atenció als nostres xiquets i xiquetes, perquè hi haja més desdoblaments, perquè s'atenga millor les necessitats educatives especials.

Per tant, estem augmentant, i li conteste també a Podem, perquè augmentem el nombre en determinades partides de concerts, perquè estem augmentant els reforços.
Per tant, la millor atenció en qualitat educativa als xiquets que tenen majors necessitats.

I per tant, algunes partides que diu vosté que s'han retallat, s'ho haurà de mirar perquè resulta que s'unifiquen les dos partides en una i el cost total és el mateix.
Per tant, simplement el que s'ha fet és unificar les dos partides que deia vosté que s'havien retallat.
I a més a més, hem augmentat el personal en els centres específics d'educació especial.

I seguint amb les necessitats educatives especials, m'ha dit com es destinen eixos recursos.
Doncs, li ho he explicat, però li ho torne a explicar.

N'hi havia 120 milions d'euros, destinem per als programes d'actuació per a la millora, eixos que estàvem parlant abans de desdoblaments, d'atenció més individualitzada, i de forma específica, a més a més, 46 milions d'euros per als centres específics d'educació especial.

I 221 milions d'euros per a aquelles persones professionals que treballen en el dia a dia en els centres educatius, de forma més específica en els centres educatius de necessitats educatives especials.

Això implica que són 55 milions d'euros més del que es destinava.
Per tant, estem millor o pitjor?
N'hi ha una millor atenció o una pitjor atenció?
N'hi ha una millor atenció.
N'hi ha més professionals dedicats, n'hi ha més de 3.
000 persones que s'estan dedicant als desdoblaments, a atendre d'una forma més individualitzada, a atendre millor als nostres xiquets i xiquetes.

Hi ha 55 milions d'euros més destinats precisament a això, a l'atenció de les necessitats educatives especials de forma específica, més.
No és que és el total, és que en són més, 55 més que quan vam arribar al govern.
Per tant, estem millor que no quan estava l'anterior govern.

Jo al·lucine sincerament en allò que les partides socials s'estan retallant, que no estan.
Mire, allò de les ajudes de transport ens ho diu des del primer dia.
Si això fóra aixina, no podria jo eixir al carrer de les manifestacions que n'hi hauria, si això fóra veritat.

És que no pot estar dient eixes mentires contínuament.
Li ho explicat moltes vegades, li ho torne a explicar.
És una millor gestió.
Vosté diu que no sabem gestionar, és una millor gestió.

Perquè el transport que està licitat i que es fa en comú funciona millor, n'hi ha més línies i es necessita menys partides per al transport escolar individual.
Li ho he explicat moltes vegades, però això és una demostració de la millor gestió.

Si no, on estaria la gent, dient què està passant?
Com poden dir que estem baixant les partides socials, si augmentem 40.
000 beneficiaris de les beques de menjador, 40.
000 més.

Que són 70 milions d'euros, són 22 milions i mig més que quan vostés estaven governant, 22 milions i mig més.
Les beques universitàries, hem baixat les taxes.
Un 15% per al conjunt dels estudiants universitaris.
I hem pujat fins al doble les beques universitàries.

També les Erasmus, el doble, fa dos anys, igual és que no se va assabentar, però fa dos anys vam pujar al doble les beques Erasmus.
I ara resulta que la suma total són 49 milions d'euros, entre baixada de taxes i pujada de beques.
30,8 milions d'euros en beques i la resta, baixada de taxes i compensació als centres educatius o de les universitats públiques.

Això és el que fa este govern, prioritzar els recursos perquè realment el conjunt de la societat puga accedir al sistema universitari públic.

I evidentment que sí, ens llastra moltíssim el deute, moltíssim.
De fet, hem destinat 366 milions d'euros en el que va de legislatura, 366 milions d'euros, a pagar el deute amb les universitats públiques valencianes que tenia l'anterior govern.
Això és el que s'ha destinat fins ara.

I mire si ho hem fet, que a més a més li hem avançat part del deute, perquè puguen anar més oxigenats i puguen fer polítiques concretes que milloren el seu finançament.
Precisament per això hem pogut arribar als 42 milions d'euros més de finançament ordinari en el sistema universitari públic valencià per al curs que ve.

Entre altres qüestions, perquè si volien més detall, huit milions d'euros destinats a un conveni laboral que no existia, que esperem que es puga signar i que millore les condicions laborals, per exemple, dels professors associats.
12 milions d'euros, a més a més, que servixen també per a seguir continuant amb la carrera professional.

I no només del PAS i del PDI, sinó també amb els complements nacionals estatals, que fins ara no s'havien assumit.
I ahí evidentment coincidixc amb vosté: les universitats estan tenint una gran millora en este sistema, en este pressupost que pensem avui, i que presentem ací.

La investigació, 58 milions d'euros destinem a investigació.
És més del doble del que es destinava en l'últim govern anterior.
Més del doble.
I ahí hem pujat també, com no pot ser d'una altra manera, les partides a la Generació Talent.

Eixe programa que ens ha de servir per a captar talent i evitar que se'n vagen fora, evitar que els nostres estudiants se n'hagen d'anar fora, a pesar de tindre el talent que tenen.

I per tant, eixe programa que ha de servir perquè transformem la nostra societat valenciana, igual que la resta de polítiques que estem fent, per a millorar les condicions de vida en el nostre país.
Perquè els xiquets i xiquetes tinguen les bones condiciones, que puguen transformar la seua realitat, que no depenguen només de la situació de partida de les seues famílies.

Seguim en cultura.
Miren bé els números, per favor.
És que cultura puja quasi el doble que educació.
Per tant, aquells que no hagen mirat que estem pujant quasi el doble any rere any la cultura i l'esport que l'educació, doncs miren-ho, perquè de germana pobre, res.

Al contrari, està pujant percentualment el doble del que puja educació.
Entre altres qüestions, perquè estem fent que hem passat ajudes a l'audiovisual a 7,2 milions d'euros, quan estaven a 4,9.
La música, que ara mateix ajudes per allò que no fem res, de 13,2 milions d'euros, quan en tenia cinc.
En tenia cinc i està en 13,2.

O les ajudes, per exemple, a arts escèniques, que entre ajudes i producció pròpia, estem en més de deu milions d'euros i no arribava ni a sis, quan vam arribar al govern.

Per tant, crec que queda ben clar quina és l'aposta d'este govern, quins són els eixos fonamentals d'este pressupost i els he contestat a tot allò que m'ha donat temps, els quinze minuts de rèplica.
Però els agraïxc per aquells que estan treballant per este pressupost i aquells que han intentat fer crítiques, doncs bé, facen-sÂ´ho mirar.

Gràcies.

El senyor president:

Molt bé.

Doncs ara, per a rèplica, senyora Ventura, per un temps màxim de cinc minuts, té vosté la paraula.

La senyora Ventura Campos:

Gracias, presidente.

Bueno, señor conseller, usted dice que siguen reivindicando la financiación.
Pues tengo que decirles que la impresión que da es que han pasado de manifestarse delante de la pancarta al silencio por los pasillos.
Igual es por la discrepancia de los grupos que sustentan al gobierno.

Por otro lado, la verdad que me ha llamado la atención que usted ha pasado de quererme enseñar a leer, en una intervención ya me lo dijo, a quererme enseñar a sumar.
Yo entiendo que usted, su afán de maestro, pues a la docencia, querernos enseñar a leer y a escribir.
Pero tengo que decirle que ya vengo aprendida de casa, y las sumas son las que ustedes nos ofrecen.

En la página web, le invito a que entre, y los datos que hay de ejecución es a fecha de 30 de septiembre.
Si usted juega con ventaja, pues la suerte que tiene, pero esos datos los diputados que estamos aquí por lo menos los grupos de la oposición no los tenemos.

Tengo que decirle que en su conselleria, el porcentaje de ejecución, a fecha de 30 de septiembre, que es la fecha que está colgado en la página web, es de un 62,84%.
Usted me dice que es más de un 90, oiga, venga el milagro.
En un mes, un 20% más de ejecución.
Pues sinceramente me gustaría que nos ofreciera también estos datos.

En cuanto a las infraestructuras de primaria, pues tengo que decirle que es una inversión real de 23,50%, en secundaria.
Son los datos que ustedes ofrecen, no me los he inventado yo.
De un 23,89%.
En este sentido, tengo que decirle que los datos que usted me ofrece, una servidora no los tiene, y le tengo que indicar los datos que ustedes cuelgan en ese portal de transparencia que creo que, si ya tenían esos datos, lo podían haber ofrecido y ser más transparentes.

En cuanto a los barracones, me gustaría conocer, en su presupuesto estaría bien, ya que abogan por la transparencia, que nos explicaran qué parte del mismo se va a dedicar a construir barracones, qué parte del mismo se va a dedicar a mantener estos barracones, y qué parte del mismo a eliminarlos.
Porque los barracones siguen existiendo y se siguen construyendo, se siguen instaurando.
Por lo tanto, siguen existiendo.

Y en cuanto a las necesidades educativas especiales, yo le hablaba de programas, y le voy a poner algún ejemplo.
Igual no me he explicado correctamente.
Si nos vamos a las ayudas de gabinetes psicopedagógicos municipales, la ayuda sigue siendo la misma.
Si nos vamos a la financiación de transporte y comedor de centros de educación especial, parálisis cerebral infantil de la Cruz Roja y CAES, la ayuda sigue siendo la misma.

Si nos vamos a subvenciones y actividades de integración del alumnado con centros de educación especial, la ayuda, aparte de que es ridícula, sigue siendo la misma.
Y así podría ponerle muchos más ejemplos.
Entonces, no me diga usted que ha incrementado.

Y me gustaría ver ese incremento en el personal, y que los padres no tengan que quejarse de la falta de personal en educación especial.

Por otro lado, también me gustaría que usted apostara por una educación inclusiva real y efectiva.
A fecha de hoy, de inclusiva yo tengo que decirle que tiene bien poco.

La formación profesional también es importante, a pesar de que ustedes han incrementado un 26,8%, sigue estando en la cola de la educación.
Seguimos sin tener una educación dual que pueda ser competitiva a nivel internacional.
Y el sector empresarial sabe que cada vez está más demandando la tasa de jóvenes con formación profesional, algo con lo que la conselleria no está cumpliendo.

Desde mi grupo consideramos que la FP es fundamental dotarla de recursos absolutamente necesarios para poder mantener esa excelencia académica de nuestros jóvenes.

¿Y sabe por qué hago hincapié en esto?
Pues porque mirando el informe de ejecución que tengo a fecha de 30 de septiembre, pues tengo que decirle que en el programa 422.
40 la formación profesional y enseñanzas de régimen especial, en el objetivo 1.
6 de implementar políticas dirigidas a evitar la discriminación por razones económicas en estudios de FP es cero.
Ejecución, cero.

En el mismo programa, el objetivo (inintel·ligible) … era promover acciones de la orientación educativa y profesional, ejecución cero.
Datos que ustedes tienen.
Es la importancia que tiene para su conselleria la FP.

Y por otro lado… Si me permiten mis compañeros del Partido Popular, que no me puedo concentrar… Por favor.
(Veus) Sí, sí, es que no dejan continuar.

Por otro lado, ustedes dicen que han aumentado el presupuesto para el personal universitario, y tengo que decir que, según los datos, presupuestos comparado el año pasado con este, han bajado diez millones de euros.
Yo comparo, que me lo explicaran.
Sí, sí, lo he comparado, que me lo explicaran.

En presupuesto de mejora de condiciones laborales en personal universitario.
Le pido que me lo explique, únicamente le pido esto.

Y ya para finalizar, pues sí que le pedimos que no se siga haciendo el remolón -tal como indicaba hoy en Valencia Plaza- y se comprometa con sus políticas del bono cultural que usted anunció hace dos años.
Entiendo que su nivel de gestión en este aspecto es nulo, tampoco ha de determinar ningún tipo de cantidad presupuestaria para impulsarlo.

Y nos gustaría conocer qué va a hacer.
Porque, a una pregunta que nuestro grupo parlamentario le hizo el mes de julio sobre las personas que habían adherido a este bono, la repercusión que estaba teniendo y el presupuesto destinado a su fomento, pues tengo que decir que no nos han contestado, han pedido pues más plazo para contestación.
Entiendo que no tienen desarrollado este bono y me gustaría que me diera explicaciones.
Yo entiendo que si no sabe usted no contesta.

Y para finalizar, por falta de tiempo, también me gustaría conocer cuál es su compromiso con la Federación de Sociedades Musicales de la Comunidad Valenciana.
Porque bien se ha propuesto BIC, pero veo que las partidas presupuestarias, pues, no se ha aumentado el presupuesto, por lo menos, lo que ellos…

El senyor president:

Señora Ventura, por favor.

La senyora Ventura Campos:

…quieren, pues no ha habido un diálogo con usted.
Me gustaría conocer si ahora hay algún compromiso por su conselleria con esa federación.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies.

I ara per part del Grup Parlamentari Podemos-Podem, senyor Jiménez, per un temps màxim de cinc minuts té la paraula.
(Veus)

El senyor Jiménez Doménech:

Gràcies, senyor president.

No els esgotaré.

Només, bé, parlar que potser la bateria de preguntes que li hem fet en un quart d'hora no és fàcil respondre en este format i si les tornara a fer passaria el mateix, segurament.
Per tant, algunes coses me les ha explicat.
Tenim encara pendent i un tràmit fins a l'aprovació dels pressupostos, on podrem interlocutar i tindre més informació de com s'han elaborat i què queda per fer.

En tot cas, en el torn anterior li hem exposat les qüestions que ens preocupen, no?
Perquè ja les famílies i la gent que ha de rebre les polítiques que nosaltres acabem de signar, quan ho notaran serà quan s'executen.

Hem posat de manifest algunes qüestions que durant anys anteriors han funcionat d'aquella manera.
Ens haurem de conjurar o d'esforçar més en què es complisquen els acords que signem tal qual els signem i amb la filosofia de partida.
I anem una miqueta per darrere, poc a poc.
Ja vosté si vol després em diu si compartix esta preocupació i si té pensat com ho farem per a executar este pressupost en la segona meitat de 2019.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Jiménez.

I ara, per part del Grup Parlamentari Popular tindrà la primera intervenció el senyor Mulet.

El senyor Mulet Taló:

Muchas gracias.

Senyor conseller, ens parla del doble, però després en els seus papers apareix la meitat.
Mire, estado de ejecución de presupuestos de gastos a fecha 30 de septiembre del 2018, leo textualmente de su informe.
Créditos presupuestarios, es decir, lo presupuestado, 30.
078.
000.
Pero obligaciones reconocidas netas, es decir, hecho, 8.
785.
000.
Y, por cierto, pagado la mitad.
Con lo cual de poco nos sirve que incrementen el doble.

Fal·làcies i mentides, patrimoni abandonat, activitat cultural sectària.
Acabem de reunir-nos amb els representants de la Federació de Societats Musicals de la Comunitat Valenciana.
Es pregunten, després d'analitzar el seu pressupost, on està el reconeixement de BIC, com es recolza, com es reforça el reconeixement de BIC.

Però es pregunten també perquè no es compleixen els compromisos de la conselleria en les escoles de música de la Federació de Societats Musicals de la Comunitat Valenciana.
Simplement, per què no es complixen els compromisos assumits.
Fal·làcies i mentides.

Com les que ens va dir fa poques dates en seu parlamentària en el referent al desenvolupament de la modificació de la Llei valenciana de la música.
Han tornat a vetar al seu representant en la comissió de treball.
Sectarisme, politització, mala gestió i un Fem Cultura que ja és una realitat.
Fum de canya.

El senyor president:

Continua la intervenció la senyora Beatriz Gascó.

La senyora Gascó Enríquez:

Gracias, presidente.

A ver, conseller, mire, se pilla antes a un mentiroso que a un cojo, ¿vale?
Usted me dice: Â«Usted miente, señora Gascó.
Â» Esto es muy fácil de demostrar.
Cuando me decía lo de las becas de los erasmus que yo se lo repetía todos los años.
En el 2017 hay 575 beneficiarios y en el 2018, 340.
En el 2019, 314.
FP4.
O miente usted o su presupuesto está mal conseller.
Pero, desde luego, uno de los dos el que miente es usted.
Yo se lo puedo demostrar con números, cosa que usted no puede hacer.

Luego me habla de las tasas que baja.
Pero oiga, ¿qué casualidad?
No me habla de las tasas que suben.
¿Por qué no me habla que sube el 11% las tasas en educación de régimen especial, por ejemplo?
Eso sería interesante también.

Y luego, ahora, esto es buenísimo.
Le hablo del recorte en los transportes y me dice: Â«No, no, es que ahora los recortes se llaman mejoras en la gestión.
Â» ¿Se puede tener más barra?

Y luego me dice: Â«Si es que nadie se queja.
Â» ¿Usted de verdad no sabe lo que se está quejando en los transportes, por ejemplo, en la provincia de Castellón?
¿La cantidad de páginas de medios de comunicación que se han llenado con eso?
¿Y en la provincia de Alicante también?
¿Usted no se ha enterado de nada?
Porque quejarse se han quejado, ¿eh?

Pero vamos, claro, como son mejoras en la gestión.
Hágase mirar lo de la mejora en la gestión.
Es evidente que lo de la autocrítica no es lo suyo, conseller.
El conseller con más recursos interpuestos, el conseller que más recursos ha perdido, el conseller al que le han tumbado todas sus líneas estratégicas políticas, todas conseller, no le queda de pie ni una.
Y también me mira como diciendo: Â«¿A mí, a mí?
Â» A usted, al conseller que más recursos le han interpuesto y que más ha perdido.

Pero yo quiero centrarme en lo que de verdad importa, en su presupuesto.
En una de las cuestiones que me preocupa muchísimo y es la alergia que usted le tiene a la excelencia, la alergia que usted le tiene al talento.
Y esto no sé si me preocupa, me da miedo… De verdad, pero cuanto menos creo que merece una explicación.

Porque usted se carga las evaluaciones diagnósticas, el premio al mérito en educación, la red de calidad, el bachillerato de excelencia.
Bajan los grupos de excelencia que financia, bajan los grupos de investigadores emergentes.
Pero, ¿qué problema tiene usted?
¿Este es el modelo…?

Antes decía en su primera intervención: Â«L'educació que volem.
Â» ¿La mediocridad es l'educació que volem, senyor Marzà?
Porque eso es lo que está haciendo y no me diga ahora: Â«No, no.
Â» Sí, señor Marzà, es que es usted el que está recortando, el que está eliminando todas estas líneas.
Y se le llena la boca hablando del modelo de educación infantil, un modelo que nadie entiende.

Es que este mismo año, por no hablar de futuribles, del año que viene que habrán escuelas municipales.
Este año, que es verdad que había más presupuesto, el número de beneficiarios se ha bajado.
Dice: Â«Nadie se queja.
Â» ¿Usted ha tenido por lo menos la dignidad o la decencia de reunirse con el sector que no para de quejarse, que no le parece bien?

¿Usted se ha reunido con las familias a las que no les han concedido el bono infantil porque ya no es universal?
Familias que tienen unas rentas muy modestas y sin embargo no pueden acceder al bono infantil porque ya no es universal.
Es que usted no les recibe, conseller, y esto es un problema muy grande.

Y sale la señora Oltra diciendo: Â«Hemos incrementado el número de alumnos con bono infantil un 34%Â» ¿Pero si han bajado respecto al año anterior?
Es que usted no le da bien las cifras ni a la vicepresidenta.
No, no, no, pero ahí está grabado, conseller, y aquí están los números.
Por mucho que diga usted que no, la realidad es muy tozuda.

Y bueno, tengo que ir terminando con una cuestión que me preocupa muchísimo y es el tema de las infraestructuras.
Mire, usted puede poner doscientos millones o dos mil millones, y usted puede venir aquí y sacarme todas las cifras que quiera.
Yo le saco sus datos.
Datos que usted no ha querido hablar.
Habla de adjudicaciones.

Hábleme de pagos, conseller.
Porque en el Edifiqueu su programa estrella que este año ha hinchado todo lo que ha querido, le podría haber puesto más millones, en Secundaria ha pagado un 0,28% y en Primaria ha pagado un 0,28%.
Esto es una auténtica vergüenza.
Me habla de adjudicaciones, hábleme de pagos.
Es usted un moroso, conseller, no paga.
Le debe muchísimo dinero a los alcaldes y lo que te rondaré morena con lo que va a venir en este presupuesto.

Y termino, presidente.
Conseller, menos medidas triunfalistas, un poquito más de autocrítica.
Insisto, es el conseller que más recursos le han interpuesto, su presupuesto es irreal, no se sostiene, nos aboca a la mediocridad, no garantiza la igualdad de oportunidades y muchos de sus datos son falsos.

Y ante este panorama solamente me queda añadir que seguramente estoy convencida que usted será el peor conseller que hemos tenido en la Comunidad Valenciana.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Gascó.

I ara sí, per a finalitzar esta compareixença, senyor conseller cinc minuts per a intentar contestar a les qüestions que han plantejat els grups parlamentaris.

El senyor conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esports:

Gràcies, senyor president.

He contestat a les dades d'execució.
Jo crec que ningú ens pot donar lliçons quan es va quedar al 41% a final d'any i havent executat 15 milions d'euros a un govern qeu està adjudicant 109 milions d'euros i un 88% a 31 d'octubre.
Crec que li ho he dit bastant claret, cadascú pot mirar les dades que vullga.
280 milions d'euros executats més que el seu pressupost, que el seu pressupost.
Per tant, diria que és bastant evident el ridícul que estan fent en aquestes dades.

La segregació és el seu model?
Ho dic per allò de l'excel·lència.
És que jo no sé quin és el seu model.
Estic perdut, sincerament.
No sé la dreta, he vist ací una dreta marxista.
He vist una dreta marxista de Groucho Marx, aquella que si no me gustan estos principios tengo otros.

Perquè resulta que igual vostés diuen defensar als interessos dels més desafavorits i, en canvi, l'únic que fan és intentar segregar a la població.
Segregar-la, apartar-la, diferenciar-la.
Que aquells que més saben no es puguen mesclar en aquells que tenen més dificultats.
Que aquells no es poden pagar el bo infantil no tinguen més ajuda per la seua renda, sinó que en tinguen igual que els qui tenen molts milions d'euros.

Per tant, jo crec que queda bastant clara la incoherència sobre el model i les coses indefensables que estan fent vostés.
Intenten crispar a la societat, intenten dir (veus) les dos dretes, intenten dir que és tot un caos, quan en realitat vostés l'únic que volen és negar els avanços que estan havent.
Doncs, bé, miren, és que no podem enganyar a ningú.

Sabem que quan governa una dreta es destruïxen més de cinc milions de treball, s'augmenten les ratios per a amuntonar a xiquets damunt les aules.
I no només això, sinó és que, a més a més, estan tirant gent al carrer.
Per què?
Perquè el seu model no és el que realment estan defensant ací.

O per exemple, que fórem el territori amb les taxes universitàries més altes i ara resulta que estan preocupats per les beques.
És espectacular.
És espectacular.
Amb les taxes universitàries més altes i ara resulta que este govern que dobla les beques, que les dobla, resulta que som els qui no estem fent res.
Vinga, per favor.
I que baixa el 15% les taxes.
(Veus)

I a l'altra dreta, vosté diu que resulta que està superpreocupada amb la segregació, que està superpreocupada amb l'atenció i l'educació inclusiva.
Sap vosté que la Comunitat de Madrid dona suport a un govern -les dos dretes juntetes com sol passar- que segrega més que mai.
Que destina 39 milions d'euros a la segregació de xiquets, quan es destinaven 9 milions en el 2014.

Sap que en eixe govern, segons sociologia de l'educació, és el govern que més desigualtat n'hi ha entre centres educatius?
Que més separa als xiquets i les xiquetes i que està al nivell d'Hongria i de Romania?
Això és el que vosté està dient.
Això és el que vosté està fent.
Les polítiques són fets i això és el que fan vostés quan governen junts amb l'altra dreta.
(Veus)

Sap que és el govern que menys inversió per alumne fa i ací estem augmentant la inversió per alumne, més de 1.
180 euros per alumne.
Eixa és la diferència, eixa és la diferència.
Estem millor o estem pitjor?
Estem millor.
Què governaren les dretes, què passaria?
El que estem dient ací, no tot això que vostés estan dient i que realment quan toca governar no ho fan.

Per tant, jo al conjunt de forces del Botànic, m'agradaria dir-los també que moltes gràcies, que evidentment que sí, que hem d'estar ben orgullosos d'allò que estem fent.
Perquè allò que hem vingut a fer és el que estem realment complint, que podem estar ben contents i contentes de fer el que estem fent.

Perquè podem fer ja un xicotet balanç en este quart pressupost que presentem avui ací i jo diria que, amb les xifres que hem donat, és un balanç significatiu.
Evidentment que n'hi ha dificultats.
Evidentment que res és perfecte.
Clar que sí, tenim un infrafinançament com el que tenim.
Tenim dificultats, en coses haurem anat massa ràpids, en coses haurem anat massa lents.

Estic segur, n'hi ha coses per fer encara, però podem estar ben orgullosos de què estem recuperant el sistema públic i la seua qualitat, que ja no es degrada el sistema públic, que s'està recuperant, que s'està posant en valor, que no segrega a l'alumnat en funció de la seua condició socioeconòmica, que tots els xiquets i les xiquetes tenen les mateixes oportunitats.

Que el sistema cultural realment està augmentant la seua potencialitat de crear persones, d'acompanyar a les persones perquè siguen cada dia més crítiques, perquè arribe a tot el món, perquè els esportistes estiguen també acompanyats i les seues federacions també.
Perquè estem creant un país cada dia més just, cada dia més just i cada dia més digne, davant de tot allò que ens va fer els governs de les dretes anteriors.

I miren, jo clar que pense que hem d'estar ben orgullosos.
Perquè miren, hem pujat la inversió per alumne 1.
183 euros per alumne, en només 4 anys.
Imagineu-vos que podem fer si seguim en el govern, que seguirem.
Tenim 14.
400 places gratuïtes, segur que les van a llevar ells si governaren.
Doncs, hem de seguir perquè siguen gratuïtes.

6.
000 xiquets més que abans tenen l'escolaritat 0-3.
N'hi ha un banc de llibres amb 424.
000 xiquets i xiquetes.
Un banc de llibres, ningú passa vergonya per dir que no pot comprar els llibres de text.
Només per això ja val la pena haver governat 4 anys, perquè ningú passe per vergonya per dir que no pot comprar els llibres de text dels seus xiquets i xiquetes.

Hem doblat la inversió en formació del professorat.
N'hi ha 6.
000 professors més.
Hem passat de 850.
000 euros a innovació a més de sis milions d'euros.
Destinem 395 milions d'euros a reconstruir el sistema educatiu, a millorar les infraestructures educatives, que evidentment és necessari, perquè si no ja s'haguera fet abans i això no era prioritat.
Ara ens preocupen i abans l'únic que feien era construir amb sobrecostos i ja sabem per a qui.

L'augment de més de quatre-cents mil espectadors teatrals en 4 anys.
Més de quatre-cents mil espectadors teatrals.
Estem en quasi cinc milions de visitants als museus, que és una fita que ens havíem marcat per a d'ací a any i mig, i ja estem ahí.
I hem triplicat les ajudes als sectors culturals, les hem triplicades perquè generen llocs de treball -com deia vosté- que no es deslocalitzen i que ajuden a revertir la situació del model productiu especulatiu que va marcar el govern anterior.

I els nostres esportistes -com els deia- poden compaginar l'esport d'elit amb la seua formació i poden, cada dia més, avançar en representar-nos també més enllà de les nostres terres.
Per tant, gràcies, gràcies a totes i tots vosaltres, gràcies a tots els diputats i diputades del botànic perquè estem segurs que estos pressupostos només han sigut els últims pressuposts de la primera legislatura, i que entre totes i tots farem un segon botànic que puga continuar avançant amb els pressupostos que hem fet ací, amb les polítiques socials que hem construït entre totes i tots.

Gràcies.

El senyor president:

Molt bé.

Doncs, senyories, alcem la sessió i continuem demà a les 10 del matí amb la compareixença del conseller de transparència.

(Se suspén la reunió a les 20 hores i 13 minuts)