Afers%20Europeus%009065.04.23%20macro.html





Comissió d'Afers Europeus realitzada el dia 23 d'abril de 2014.
Comença la reunió a les 11 hores i 7 minuts.
Presideix el diputat senyor David Francisco Serra Cervera.
Reunió número 8.

El senyor president:

Senyories, molt bon dia a tots vostés per estar presents en la comissió prevista per a hui, dia 23 d'abril, dia de sant Jordi, en la qual anem a començar, com marca el reglament, passant llista per vore si n'hi ha quòrum, per part del secretari de la comissió.

Té la paraula el senyor secretari.

(El secretari passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Moltes gràcies, senyor president.

Abans de passar al punt número 1, comunicar a les seues senyories que s'ha excusat la vicepresidenta de la comissió per un motiu obvi, que és que ahir, fa unes poques hores, ha sigut mare i que, per motius obvis, no pot estar ací present, però està molt ben substituïda pel senyor Peral.

Per tant, passem al punt número 1 que és lectura i aprovació, si escau, de l'acta de la reunió de la sessió anterior.

Tenen tots vostés, totes les seues senyories, l'acta dins de la carpeta.
Si hi ha alguna objecció o algun advertiment.
.
.
Per tant, si ningú diu res, l'aprovem per unanimitat.

I passarem a la pregunta número 2.

Sense menejar-mos, durant trenta segons, parem la comissió perquè entre el conseller d'hisenda que ha de donar resposta, tant a esta pregunta com a la resta de compareixences.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

Preguntes

El senyor president:

Senyories, anem a passar al segon punt de l'ordre del dia, que és la pregunta 1.
212, formulada pel diputat Enric Xavier Morera Català, del Grup Parlamentari Compromís, formulada al conseller d'Hisenda i Administració Pública sobre l'impost de vendes minoristes sobre hidrocarburs.

Senyories, té la paraula el senyor Morera, en representació del Grup Parlamentari Compromís.

El senyor Morera Català:

Moltes gràcies, senyor president.

I donar la benvinguda al senyor conseller d'Hisenda i Administració Pública per a respondre esta pregunta, que crec que és d'absoluta actualitat, i és preguntar-li que quines gestions ha fet la conselleria per a retornar als ciutadans valencians que han pagat este impost i que ha recaptat la Generalitat valenciana entre 2003 i 2012, l'impost de vendes minoristes sobre determinats hidrocarburs, i que recentment el tribunal de Luxemburg, de la Unió Europea, ha dictaminat que vulnera la legislació comunitària.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Morera.

Té la paraula l'honorable conseller d'hisenda.

El senyor conseller d'Hisenda i Administració Pública:

Sí, gràcies, senyor president.

Senyor Morera, com vosté sap, l'impost sobre vendes minoristes de determinats hidrocarburs es va crear per l'estat en 2002, com un recurs addicional per al finançament de les comunitats autònomes a través del sistema de finançament autonòmic, com un tribut cedit, subjecte a liquidació del sistema de finançament.
És a dir, és un impost estatal, que va crear l'estat, que va regular l'estat, que gestiona l'estat -de fet, ho gestiona a través de l'Agència Estatal d'Administració Tributària-, ho recapta l'estat i, a través del model de finançament, on n'hi ha una cistella de tot tipus de tributs, transferix a les comunitats autònomes en un sistema de finançament que hi ha un sistema d'entregues a compte i liquidació del sistema dos anys després, on n'hi ha una sèrie de tributs cedits com és IRPF, IVA i imposts especials, i després també està este impost.

Després, el que cal dir també és que es va possibilitar que les comunitats autònomes aprovaren un tram, el tram autonòmic.
En el cas de la Comunitat Valenciana, encara que es va crear este impost en 2002, no va ser fins 2006 que la Comunitat Valenciana va regular el tram autonòmic.
I, en este sentit, realment, la legislació autonòmica afecta els anys 2006 a 2012.

Què ha passat?
Hi ha hagut una sentència del Tribunal de Justícia de la Unió Europea, de 27 de febrer de 2014, on diu que al ser un impost especial, un impost sobre vendes minoristes, és un impost que no perseguix una finalitat específica i, per això, no cal crear un impost específic per finançar la sanitat, encara que està dins de la cistella de tributs cedits subjectes al sistema de finançament.
Per això, a partir de l'1 de gener de 2013 s'integra este impost en el que és l'impost especial sobre hidrocarburs.

I el que s'ha de dir també és que actualment no està en vigor este impost sobre vendes minoristes de determinats hidrocarburs; està l'impost sobre hidrocarburs, que també és recaptat per l'estat, i que no n'hi ha ningun problema en la legislació europea.

També he de dir que, encara que la Comunitat Valenciana ho va regular a partir de 2006, ha tingut en compte la Generalitat valenciana determinats sectors, com els transportistes.
I, de fet, des de 2012, n'hi ha una devolució del cent per cent de la tarifa autonòmica del gasoil professional, que afecta els transportistes.
I estem parlant que en 2012, en 2013 i 2014 n'hi ha esta devolució de gasoil professional; i que estem parlant en 2014 de dèsset milions i mig de devolució al sector dels transportistes.
La qual cosa evidencia, doncs, la implicació i foment de sectors com els transportistes, per part de la Generalitat valenciana.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor conseller.

Té la paraula el diputat del Grup Parlamentari Compromís, senyor Morera.

El senyor Morera Català:

Moltes gràcies, senyor president.

Senyor conseller, crec que la seua resposta no és del tot satisfactòria i se deixa molts buits.

Vosté li tira la pilota al govern central.
El govern central tira balons fora, diu que estava autoritzat per la comissió.
Però el que està clar és que els perjudicats són els consumidors.
Els perjudicats, en el nostre cas, són els valencians i valencianes que han pagat, tots, a través d'un impost minorista, quan anem a carregar gasolina hem pagat eixa falta de rigor a l'hora de posar uns impostos.

I la pregunta que jo li vull fer és que, verificat que la incompetència d'uns governants que han buscat un finançament de la sanitat en impostos indirectes, ¿què pensa fer el seu govern, el govern del senyor Alberto Fabra, per retornar estes quantitats injustament cobrades als transportistes i als ciutadans?
Perquè un dels principis bàsics de la Unió Europea és la defensa del consumidor.
I el que estem veient és que el govern, a través de la resposta que vosté mos ha donat, incompleta, és que no va a fer res per a tornar els més de mil dos-cents milions d'euros que vostés han cobrat, segons esta sentència, indegudament a la butxaca dels ciutadans valencians, específicament els transportistes, que són els qui més usen la gasolina o el gasoil professional.
¿Què pensa fer el govern valencià?

I, si no té diners perquè estem en una situació.
.
.
, efectivament per un sistema de finançament injust i que ens discrimina, el que no pot fer és no fer mesures per a no retornar eixos diners a tots els ciutadans i no plantejar un model alternatiu de finançament correcte, que siga progressiu, que defense els interessos del poble valencià i que no ens perjudique -com ens han perjudicat els models del PP i del PSOE.

Açò ha sigut un model fet pels governants, uns incompetents, que el tribunal de la Unió Europea ja els ha dit que no, como va dir, per cert, en el tema de les hipoteques en les clàusules abusives als consumidors.
Açò és el mateix.

I li torne a dir, ¿què pensa fer el seu govern per a retornar estos diners als ciutadans?
Perquè, si no va a fer res perquè en estos últims quatre anys articular els mecanismes de retorn d'unes quantitats il·legalment cobrades pel govern valencià a través d'un impost en el tram autonòmic, doncs, vosté estarà vulnerant els drets dels consumidors a tindre una administració i uns governs que protegisquen els seus drets.
I si no té diners, el que ha de fer és vindre a buscar el consens de Les Corts per a buscar un nou model de finançament.
Ja sé que són dos coses, però estem parlant del mateix, i és de recursos públics per a atendre les nostres necessitats bàsiques.

I si tenim un govern que no defensa els interessos del poble valencià i, més encara, està fent un mal ús del seu govern, perquè no defensa els drets dels consumidors, ¿què podem esperar els ciutadans del nostre govern?

S'ha declarat que este impost, l'haja fet el ministre, el govern del senyor Aznar en el seu dia, i aplicat per vostés ací -el senyor Camps i el senyor Fabra-, s'ha demanat que és il·legal.
Jo li pregunte què pensa fer el govern per a ajudar els consumidors a recuperar els diners cobrats per un impost il·legal, primera qüestió.

I segona, si no té diners i això va a ser una minva en les nostres competències, doncs, jo li torne a repetir.
.
.
Perquè l'altre dia que tinguérem ocasió de parlar, vaig vore que vosté després estava amb el senyor Beteta, en Alacant, i no veig posició del govern valencià respecte al finançament autonòmic.
No veig que n'hi haja defensa dels interessos valencians.
No veig una posició més enllà d'una declaració estèril -que compartim, però estèril perquè els seus capos, els seus jefes, els seus dirigents centrals han dit que no van a respectar-ho- que és de defensar les persones: «Un modelo basado en las personas.
»; però si són incapaços d'articular mecanismes per a retornar un impost posat de forma il·legal, si no és que vosté ara em conteste una altra cosa.
Però li torne a dir, ¿podem tindre una posició valenciana, autonòmica, unitària, de societat civil per a defensar els nostres interessos en matèria de finançament autonòmic, de nou model?
, perquè és que jo no la veig.
Si vosté la té, me la diu i fem un debat sobre el tema, però és que no la veiem.
.
.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Morera.

El senyor Morera Català:

.
.
.
i podem tornar a patir el mateix.

El senyor president:

Amb la qual cosa, veig que un poc ha desviat el que era el centre de la pregunta.
.
.

El senyor Morera Català:

No, és impostos, impostos.

El senyor president:

.
.
.
anant a un model de finançament que és una altra qüestió molt més ampla i d'una ampla preocupació per al conjunt de la societat valenciana,.
.
.

El senyor Morera Català:

Sí, sí.

El senyor president:

.
.
.
lògicament.

Té la paraula, per a donar resposta, el conseller d'hisenda.

El senyor conseller d'Hisenda i Administració Pública:

Sí.
El senyor Morera em pregunta de diverses qüestions i sempre acabem parlant del sistema de finançament, (rialles) però bé.
Podíem fer un dia un monogràfic del sistema de finançament i no cal utilitzar altre tipus de preguntes.

Vosté ha parlat de «els seus caps, els seus jefes».
Els meus caps i els meus jefes són els valencians, és la societat valenciana, i a ella em dec i sóc representant d'ells en la meua gestió diària.

Perquè, com li he dit, és un impost creat per l'estat, legislat per l'estat, recaptat per l'estat.
I, de fet, l'estat ha sigut qui ha habilitat un procediment de devolució, que està en la pàgina web de l'agència tributària, on perfectament qualsevol consumidor, en defensa dels seus drets, a través d'una sol·licitud de rectificació d'autoliquidació, demana la devolució.
És l'agència tributària qui comprova el compliment dels requisits.
I, a partir d'ahí, inicia el procediment de devolució corresponent.

És a dir, bé, si fórem nosaltres els responsables, doncs, seríem nosaltres els qui ho tramitaríem, però és que ja està, de fet, establit en la pàgina web de l'agència tributària el procediment.
Inclús, n'hi han una sèrie de preguntes on vosté pot entrar i pot preguntar, doncs, quin tipus de justificació cal aportar, on s'ha de presentar la sol·licitud, qui és el competent per a gestionar -que és l'agència tributària, com li dic-.
De fet, qualsevol valencià que crega convenient instar la devolució ho pot fer a través de la pàgina web i de forma telemàtica, és molt senzill i molt ràpid.

També he de dir-li que és un impost que sí que està cedit a les comunitats autònomes, però en el conjunt del sistema de finançament.
És diferent, per exemple, a transmissions patrimonials, successions i patrimoni, que ho recaptem directament.
En este cas, què fa l'estat?
Cedix el 50% del IRPF, de l'IVA, el 58% dels impostos especials, el impuesto sobre ventas minoristas (inintel·ligible).
.
.
hidrocarburos.
Però, al final, el sistema de finançament actual, que és del seu soci de pregobierno, el socialista, (remors) el que diu és que s'afegix una sèrie de fondos de garantía, fondo de suficiencia, fondo de competitividad i fondo de convergencia, que el que fa és distorsionar totalment.
Al final, dóna igual el que cedisques, que el resultat final és el que és, que és un clar infrafinançament i un sistema injust per a la Comunitat Valenciana.

Què va dir Beteta l'altre dia?
Beteta l'altre dia va dir, si ha repassat les declaracions que va fer el secretari d'estat, és que el sistema de finançament es canviarà este any -ho dic perquè hi havia gent que ho dubtava, sobre si es negociaria o no es negociaria este any-.
El secretari d'estat va dir l'altre dia en Alacant que el sistema de finançament.
.
.
, que s'ha de garantir la igualtat en l'accés als serveis públics fonamentals i bàsics de sanitat, educació i benestar social, independentment d'on es visca.
És a dir, va anar en la línia del sistema de finançament dirigit a les persones, i no als territoris.
I va dir que el criteri de repartiment ha de ser el poblacional fonamental.
Que es pot ajustar eixe criteri poblacional.
Per exemple, si n'hi ha gent major de sixanta-cinc anys, n'hi haurà més gasto sanitari.
Menors de setze anys, més gasto educatiu.
Si n'hi ha una insularitat n'hi haurà més gasto de prestació de serveis.
Si n'hi ha major dispersió, doncs evidentment això influïx en el cost, però el criteri fonamental és el poblacional.
I tot el que va dir va en la línia del model que defensem nosaltres i el que estem impulsant.
I jo el convide, que sempre estem oberts, tant el Consell com el Grup Parlamentari Popular, a qualsevol tipus de consens en una qüestió tan important com és el canvi del sistema de finançament i que tant afecta la societat valenciana.

El senyor president:

Moltes gràcies al conseller d'hisenda per la concreció, també, de la resposta a la pregunta sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís.

Compareixença del conseller d'Hisenda i Administració Pública, senyor Juan Carlos Moragues Ferrer, per a explicar la situació relativa als fons i la resta de quantitats provinents de la Unió Europea, sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís (RE número 73.
349)

El senyor president:

Anem a passar al punt número tres de l'ordre del dia, que és la compareixença del conseller d'Hisenda i Administració Pública per a explicar la situació relativa als fons i a la resta de quantitats provinents de la Unió Europea, sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís, en registre d'entrada número 73.
349.

Senyories, té la paraula l'honorable conseller d'hisenda per a donar resposta a la compareixença.

El senyor conseller d'Hisenda i Administració Pública:

Sí, gracias presidente.

Voy a hacer un primer repaso de lo que es el marco financiero plurianual, programa operativo 2014-2020, de fondos europeos, que como bien saben, dependiendo de la conselleria de hacienda está la Dirección General de Proyectos y Fondos Europeos que es el órgano, la dirección general a través de las cuales canalizamos e instrumentamos la gestión de los fondos estructurales y el resto de fondos que afectan a la Comunidad Valenciana.

Pues bien, el marco financiero plurianual para el período 2014-2020 de toda Europa supone la friolera de 960.
000 millones de euros.
Es decir, prácticamente en estos siete años se van a repartir en la Unión Europea casi la cantidad equivalente al PIB de España, lo que denota, lo que demuestra la importancia que tiene Europa, que ha tenido, tiene y tendrá para España y en particular para la Comunidad Valenciana.
De esos 960.
000 millones de euros, para la política de cohesión europea y en particular para los fondos estructurales, la Unión Europea invertirá más de 325.
000 millones de euros a lo largo de estos siete años.
Y Europa tiene una política dirigida a un horizonte, lo que se llama Horizonte 2020 o Europa 2020, en el sentido de que quiere dirigir los esfuerzos por parte de la Unión Europea para la consecución de una economía inteligente, sostenible e integradora.
Una economía que genere altos niveles de empleo, de productividad y de cohesión económica y social entre todas las regiones de la Unión Europea.

Pues bien, en este marco operativo, la Unión Europea tiene cinco objetivos principalmente en materia de empleo, que yo creo que es el objetivo principal que nos tiene que mover a los gestores públicos.
Hay un objetivo para este año 2020 de un empleo de más del 75% de las personas de veinte a sesenta y cuatro años.
También hay un objetivo en materia de investigación y desarrollo que equivalga al 3% del PIB de la Unión Europea.
Objetivo de cambio climático y sostenibilidad energética, en el sentido de que las emisiones de gases de efecto invernadero tienen que oscilar en un 20% o un 30%, si se dan condiciones menores a los niveles de 1990.
Que un 20% de las energías sean renovables.
Y un aumento también de un 20% de la eficiencia energética.
En materia de educación se tiene que luchar contra la tasa de abandono escolar prematuro que tiene que estar por debajo del 10%, y al menos un 40% de las personas de treinta a treinta y cuatro años de edad deben completar los estudios de nivel (inintel·ligible) … y también se tiene que luchar contra la pobreza y la exclusión social.
Se tienen que reducir al menos en veinte millones el número de personas en riesgo de pobreza o exclusión social.

Hasta el 2006 -y yendo ya a la Comunidad Valenciana, esos son grandes rasgos del programa operativo 2014-2020-, hasta el 2006 éramos región 1, objetivo 1.
Luego, hemos pasado, a partir del 2006, a ser región en transición, porque habíamos superado el 75% de la media europea.
Y ya para el período 2014-2020 se establece una nueva categorización de regiones, y hemos pasado a ser región más desarrollada para este período 2014-2020, porque el PIB per cápita el período 2007-2009 supera al 90% de la media en la Unión Europea de los 27.

Es decir, hemos pasado durante estos años de ser región en desarrollo o pobre, a ser región en transición.
Y ahora, a efectos de Unión Europea somos región más desarrollada para el período 2014-2020.
Algo bien habremos hecho, al pasar de ser región objetivo 1 o por desarrollar, a ser región más desarrollada de la Unión Europea.
¿Y cómo se desarrollan los fondos estructurales?
Pues bueno, hemos tenido que negociar el reparto de fondos estructurales, y en particular -y ahora ya centrándome en el fondo europeo de desarrollo regional, el Feder, el Fondo Social Europeo- lo hemos negociado a lo largo del 2013, lo que es el marco operativo del 2014-2020.

Ahí hay que destacar los viajes a Bruselas.
Yo he hecho dos viajes a Bruselas para tratar, entre otras cosas, este marco operativo 2014-2020.
También el molt honorable president de La Generalitat.
Nos hemos reunido con el presidente de la Comisión Europea, con el presidente del Comité de las Regiones, con el comisario hace poco Lewandowsky, con el comisario Tajani y con el comisario de Política Regional, Johannes Hahn.
Hemos mantenido también reuniones con el Comité Económico y Social, con europarlamentarios.
En definitiva, también hemos negociado con el Fondo Europeo de Inversiones, Banco Europeo de Inversiones, con la representación permanente.
Hemos negociado con muchas instancias.
¿Y cuál ha sido el resultado de esos trabajos, de esas negociaciones?

Pues bien, si en el año 2007-2013, en el anterior marco operativo, gestionamos 793 millones de euros la Comunidad Valenciana, y en general afectaban a la Comunidad Valenciana 2.
165 millones de euros.
Si, siendo región en transición nos dieron 2.
165 millones de euros, al pasar a ser región más desarrollada, lo normal es que hubiesen reducido los fondos adicionales, dado que no hay tanta necesidad de fondos estructurales de cohesión económica y social.
¿Y cuáles han sido los resultados de la negociación?
Pues hemos aumentado un 4,3 los fondos del período 2007-2013 al período 2014-2020, de tal forma que hemos pasado de 2.
165 millones de euros a gestionar en estos siete años 2.
259 millones de euros.
Repito: y eso que hemos pasado de región en transición a ser región más desarrollada.
La conclusión es que las negociaciones que hemos tenido han dado sus frutos oportunos.

Pero, les digo más: si en el período 2007-2013 gestionábamos solo el 36,6% -porque tienen que saber que de esos fondos van destinados a la Comunidad Valenciana, uno los gestiona la Comunidad Valenciana, y otros los gestiona el ministerio de hacienda, a través de la Dirección General de Fondos Comunitarios, que existe.
Pues bien, si en el anterior marco operativo gestionábamos el 36,6%, 793 millones de euros de esos fondos estructurales, hemos pasado en el marco operativo 2014-2020 a gestionar 43%.
Es decir, hemos pasado de gestionar 796 millones de euros a gestionar 974 millones de euros.
Eso supone un aumento de un 22%.

Resumiendo: hemos aumentado un 4,3% los fondos que van dirigidos a la Comunidad Valenciana, y un 22% los fondos gestionados por la Generalitat valenciana.
Y a eso hay que añadirle que la tasa de cofinanciación en el nuevo marco operativo es el 50%, con lo cual de los 2.
156 millones de euros, aparte la iniciativa de empleo juvenil que estamos en este marco operativo, eso va a suponer una inversión de 4.
312 millones de euros a lo largo de estos siete años que se va a invertir en la Comunidad Valenciana en estos siete años, y que va a tener la cofinanciación europea al 50%, a través de los fondos estructurales.

Yo creo que se puede calificar como gran éxito los logros conseguidos.
De esos 974 millones de euros vamos a gestionar en la Comunidad Valenciana 668 millones de euros en Feder, Fondo Social Europeo, 254, más 51,5 de iniciativa de empleo juvenil.
También estamos haciendo negociaciones con la Unión Europea para facilitar la inversión de esos fondos en los proyectos a los que va dirigido la Unión Europea, principalmente en materia de fondo europeo de Feder.

El fondo europeo de desarrollo regional va dirigido a cuatro grandes ejes, que es fomento de la productividad o competitividad de nuestras empresas, fomento de lo que es impulso de la innovación, investigación y desarrollo.
También se quiere impulsar el sector de las tecnologías de la información y la comunicación.
Y el cuarto eje, el cuarto sector que se quiere también incentivar es el relativo a la eficiencia energética, inversiones medioambientales y que casen con el entorno.

Pues bien, para eso también, para hacer esa inversión de 4.
312 millones de euros, se necesita financiación.
Y en este sentido también estamos hablando con diferentes autoridades europeas para que se concedan esas líneas de financiación de crédito de préstamos dirigidas a esas empresas que a su vez vayan a acometer esos proyectos, que luego tenga la cofinanciación por parte de la Unión Europea.
Y, en ese sentido, se está planteando la aportación de fondos estructurales, junto con el BEI y el FEI y otro tipo de intermediarios financieros y bancarios, para facilitar a través de los fondos estructurales, la financiación para que se acometan este tipo de proyectos.
Se trata de unos fondos que se dicen revolving, que tú vas concediendo créditos, y conforme se van devolviendo esos créditos se van retroalimentando los fondos, y con eso hay una línea de financiación que va dirigida a comunidades, como la Comunidad Valenciana, donde hay gran carácter emprendedor, hay grandes proyectos muy solventes, muy fiables, con mucho futuro, en la línea de ese crecimiento inteligente, innovador, inclusivo y sostenible, y que lo único que necesitan es financiación para ponerse en marcha.

También se está impulsando -como decía- participación de capital privado, a través tanto de instituciones financieras bancarias, como no bancarias, y también a través de la participación del propio Banco Europeo de Inversiones en la financiación de este tipo de líneas.

Una novedad del marco operativo 2014-2020 es que hasta ahora solo era cofinanciable por parte de la Unión Europea a través de los fondos estructurales el gasto público elegible.
Pues bien, en este marco operativo 2014-2020 -yo creo que es una gran novedad, importante novedad- el gasto privado es elegible.
¿Qué quiere decir?
Que puede haber una inversión privada, que luego a través de la Generalitat valenciana solicite la cofinanciación, nosotros la gestionamos como autoridad de gestión, y luego esa cofinanciación se recibe por parte de la empresa privada que ha realizado la inversión en ese proyecto que casa con las líneas estratégicas de la Unión Europea.
Y ahí el papel de la administración es fundamental de intermediación o de puente, por una parte entre los mecanismos de financiación de esos proyectos, del gasto privado que sea elegible de esos proyectos que vayan en la línea o en los ejes definidos por parte de la Unión Europea, y mediante la gestión o intermediación de la obtención de la cofinanciación por parte de la Unión Europea.

Y, de hecho, en el diseño que tenemos de este nuevo marco operativo 2014-2020 -si la inversión a realizar, decía, era de 2.
156 millones de euros, más 103 de iniciativa al empleo juvenil, 2.
259, lo que iba a suponer una inversión de más de 4.
300 millones de euros- ya estamos recibiendo proyectos que casan, que van en la línea de lo que prevé la Unión Europea, de ese crecimiento innovador, inteligente y sostenible, inclusivo e integrador, por más de 5.
500 millones de euros.

Quiere decir que hay muchos proyectos, hay muchas ideas buenas que se quieren poner en marcha, que hay mucho carácter emprendedor, que las cosas están cambiando y que en definitiva este nuevo marco operativo, este nuevo Horizonte 2020 seguro que será de éxito para la Comunidad Valenciana.
Como le decía también, la cofinanciación es del 50% y también se quiere una concentración, una concentración en los ejes que les decía anteriormente, en el sentido de apoyar este tipo de iniciativas.
De los fondos, decirle también que esto es el marco operativo 2014-2020, pero también lo que se ha previsto -y eso yo creo que ha sido un éxito por parte de la Comunidad Valenciana- es establecer una cláusula de revisión.
Siete años son muchos, 2014-2020, estamos siendo región más desarrollada -repito-, a pesar de eso hemos aumentado el número de fondos, tanto recibidos y sobre todo gestionados.
Pero, en 2016 habrá que evaluar cuál es la situación de las regiones de la Unión Europea, y en ese sentido se ha introducido una cláusula de revisión que plantea que para el año 2016 se revisen los parámetros o caracteres de cada una de las regiones, y se posibilite la inyección de 4.
000 millones más para el período 2017-2020, es decir, la segunda parte del marco operativo.
Y en ese sentido, de esos 4.
000 millones de euros, prevemos, después de nuestras conversaciones con las autoridades europeas, que la Comunidad Valenciana recibirá una buena parte de esos 4.
000 millones de euros que se prevé insuflar o inyectar a partir de 2017.

Como les decía, 668 para el Feder van dirigidos a esos cuatro ejes: I+D+I, TIC, economía baja en carbono y competitividad de pymes.
Los 254 del Fondo Social Europeo, ¿dónde van destinados?
Pues a objetivos temáticos: empleo, como yo creo que es el objetivo primordial y fundamental, la movilidad laboral, la inclusión social, la lucha contra la pobreza, la educación, la formación, el capital humano, el aprendizaje permanente.
Y una novedad -que luego creo que hay una comparecencia- es los 51,5 de iniciativa de empleo juvenil, que bueno, luego lo dejaré para la siguiente comparecencia.
(Rient) Yo creo que hay nexos de unión entre ambas, pero bueno, me limitaré en esta comparecencia a hablar de los fondos europeos.

Luego, también hay una partida de 106 millones de euros para un programa de cooperación entre regiones de la Unión Europea, y podemos decir que en estos siete años se invertirá una media anual de 661 millones de euros cofinanciados con fondos europeos cada año en la Comunidad Valenciana.
En este sentido, decir que también lo que queremos es concentrar en la Comunidad Valenciana el 80% de esos cuatro ejes, principalmente, economía baja en carbono o eficiencia energética -yo creo que es fundamental-, el 20% del Feder, y en el caso del Fondo Social Europeo pues en las líneas que antes comentaba.

También es interesante una reserva de rendimiento -que se ha enmarcado-, en el sentido de que la Unión Europea quiere que se establezcan unos indicadores de gestión de este programa operativo 2014-2020, y si se van cumpliendo esos indicadores de gestión, es decir, si se van cumpliendo los objetivos o los fines perseguidos para el programa operativo habrá una aportación adicional de fondos para esas regiones cumplidoras y, en este sentido, pues, también tenemos la cláusula de revisión.

Y ya para acabar esta primera comparecencia, recordar que yo creo que el programa operativo es para estar contentos, hemos hecho bien las cosas, estamos gestionando muy bien los fondos; de hecho, prueba de ello es que hemos pasado del 36,6% a gestionar el 43%.

Hay que recordar, también, el trasiego que tuvimos del programa operativo 2000-2006, que gestionábamos 1.
701 millones de euros.
Pues, bien, en el 2007 los fondos van dirigidos a los estados miembros, y es a partir de ahí cuando el estado miembro es el que reparte los fondos entre las diferentes regiones de España.
Pues, bien, en el reparto que ha hecho el ministerio de hacienda en este 2014 hemos subido tanto la cantidad global de 2.
165 a 2.
259, y, en segundo lugar, la gestión de esos fondos del 36 al 43.

Algo bien estaremos haciendo, a diferencia de lo que se hizo en la negociación del 2007 -que no quiero recordar quién dirigía el Gobierno de España ese año- que pasamos de 1.
701 millones de euros que gestionábamos… (veus), bueno (rient), por si no se acuerda, se lo recordaré luego, si no se acuerda, se lo recordaré,.
.
.

El senyor president:

Senyories.

El senyor conseller d'Hisenda i Administració Pública:

.
.
.
pasamos de 1.
701 millones de euros a 793, es decir, en la anterior negociación bajamos un.
.
.
, es un dato objetivo, señora Mollà, yo lo siento pero es lo que dan los números, es 1.
701 entre 793, y da menos 53%, es una simple regla de tres, no es más, es objetivo fetén, y ahora hemos pasado a gestionar un 22% más de fondos en esta nueva negociación que ha hecho el gobierno de La Generalitat.

Y yo creo que nos tenemos que felicitar todos, no solo el Consell, sino todos los grupos políticos porque eso va en beneficio de la sociedad valenciana que es a la que representamos.

El senyor president:

Moltes gràcies a l'honorable conseller d'Hisenda i Administració Pública.

I, ara, té la paraula el representant o la representant del grup parlamentari proposant, en este cas, de la compareixença.

Per tant, té la paraula la senyora Mollà.

La senyora Mollà Herrera:

Gràcies, senyor president.

Senyor conseller, jo, doncs, bé, la veritat és que els acudits estan molt bé i les referències constants que la culpa no és seua o que les coses que no s'han fet bé no tenen res a veure amb el govern de La Generalitat doncs són molt típiques, ¿no?
, i, per tant, bé, ja a ningú sorprenen.

Jo tampoc sé molt bé per què vosté en esta compareixença ha pensat que nosaltres estàvem parlant dels fons que se suposa que van a començar a arribar en un nou programa operatiu i no dels fons que ja hem rebut a les nostres arques públiques.
No sé per què vosté està pensant això perquè la meua compareixença no anava exclusivament per a parlar del futur, sinó del passat també.

Quan vosté diu que «se han previsto cláusulas de revisión», quan vosté diu que «se han previsto indicadores de gestión para ver si se cumplen los objetivos que están marcados per a rebre estos fons», jo em pregunte si això ho han fet en l'anterior programa operatiu, ¿ho han fet vostés?
, ¿han marcat indicadors?
, ¿han fet una revisió dels fons?
, perquè, pel que jo sé, la fiscalia sí que ho fa, l'oficina antifrau de la Unió Europea ho farà perquè ja saben vostés que estan denunciats per un suposat desviament dels fons europeus que anaven, per exemple, al programa Creaescola.
Vosté sap que fiscalia i denúncies de particulars els han requerit a vostés informe d'intervenció de La Generalitat no per una vegada, sinó per dos, per a conéixer on estan els diners que anaven per a ajudar als aturats a emprendre un treball, un negoci, la seua activitat emprenedora.

Això eren els fons socials europeus que vostés van desviar de les seues causes finalistes, que eren estes persones, i els van sotmetre a eterns impagaments, fins i tot a haver de renunciar a estos fons que havien sigut atorgats en les corresponents publicacions de les ajudes i que havien de, durant uns anys determinats, mantindre la seua activitat, el seu negoci, i que per no rebre els diners que vostés sí que van rebre -i ho certifica el mateix ministeri- de l'actual ministeri, del govern de los buenos, de los del Partido Popular, diu que vostés van rebre els diners del Fons Social Europeu per a estes persones i que vosté, vosté, no va derivar al Servof, es va quedar eixos diners i no van anar a les persones que eren beneficiàries d'estos fons socials europeus per a ajudes a autònoms, emprenedors, centres de formació, etcètera, etcètera, etcètera.
També s'estan investigant per la Unió Europea els fons per al desenvolupament rural, també sap que fiscalia té obertes diligències al respecte.

És que, clar, vosté podrà dir «es muy positivo que nosotros pasemos a gestionar del 36% al 43%», i jo el que faig és, en un govern com vostés, que no són de fiar, és dir: ¡mare meua, on van a anar a parar estos diners!
¡I jo dic açò!
Vosté diu «¡uy, qué positivo es!
, i jo és que del seu govern no em fie, ¡ni un pèl!
, però no em fie jo ni les instàncies judicials perquè els investiguen.

I jo voldria preguntar-li: ¿vosté pot dir-nos què deia l'informe d'intervenció general de La Generalitat que va requerir fiscalia per a conéixer els diners rebuts exactament per a les ajudes a autònoms dels fons europeus i que no foren derivats a estos?
, ¿què és el que vostés van dir?
, ¿pot dir-me el contingut d'eixe informe?
, ¿pot dir-me on estan els diners que el Banc Europeu d'Inversions va donar, eixos 300 milions d'euros, per al programa 2 de Creaescola i que no han anat a parar a la rehabilitació i construcció de centres escolars?
, ¿vosté és coneixedor de l'informe que ha fet el Banc Europeu d'Inversions respecte este assumpte?
, diu literalment que «Creaescola está muy lejos de cumplir las expectativas», diu que vostés van agafar els diners i van fer-lo fàcil però que les actuacions de prioritat màxima no les van fer i que dubten molt que vostés les puguen escometre.
Això ho diu l'informe del Banc Europeu d'Inversions sobre els 300 milions que els van deixar a vostés per al programa Creaescola 2, ja no vullc ni suposar el Creaescola 3, els 260 milions d'euros (rient) si han anat a parar on havien d'anar a parar.

Per tant, clar, com comprendrà, nosaltres sí que fem revisió, fem indicadors de gestió i vostés suspenen en la revisió i en els indicadors de gestió, suspenen.
Jo dubte molt que en un govern com el seu vullguen fer bé els deures i aprovar estes qüestions perquè, a més, les vegades que li hem preguntat, que no ha sigut la primera, jo li he preguntat diverses vegades, em crida l'atenció que vosté diga «desde que yo gestiono la cartera de hacienda los fondos europeos se han dedicado a sus objetivos», ¿què vol dir amb això?
(Veus) ¡No!
, literalment està recollit en els diaris de sessions, vosté ho sap que ho ha dit algunes vegades i li ho hem recalcat perquè és molt curiós que vosté diga «desde que yo gestiono la cartera de hacienda».
¿Vosté està diguent que els anteriors gestors de la cartera d'hisenda no van destinar els fons?
Aleshores, ¿on estan els diners?
, ¿on estan els diners?
Vosté diu que no amb el cap, ¿on estan els diners del Fons Social Europeu per a les persones que anaven a fer una activitat emprenedora, del programa Creaescola que el Banc Europeu d'Inversions els va prestar a vostés per a rehabilitar i fer noves infraestructures educatives?
¿On estan els diners?
A mi m'agradaria saber-ho.

Mire -i acabe amb una qüestió-, vosté podrà dir que el nou programa operatiu 2014-2020 és molt beneficiós per a la Comunitat Valenciana; el que hauria d'explicar és per què els anteriors -i este també- no són el vivo reflejo del percentatge que suposem en el conjunt de l'estat.
¿Per què nosaltres sempre estem per sota de la mitjana del que ens correspondria o per sota del percentatge que representem com a comunitat en el conjunt de l'estat?
¿Per què si nosaltres som més d'un 11% de la població del conjunt de l'estat, les aportacions que se pacten, se negocien i se distribuïxen per part del Govern d'Espanya i per part de les comunitats autònomes, que ho fan vostés vostés en eixes reunions que tan positives han sigut, per què eixes reunions tan positives sempre ens deixen per sota del que representem en el conjunt de l'estat espanyol, en els anteriors programes operatius i en este també?
I vosté ho sap.

I, per tant, m'agradaria que ens il·lustrara amb alguna comparativa, ¿no?
, amb altres comunitats autònomes, és a dir, vosté diu que és que hem passat de ser regió prioritària a ser regió més desenrotllada, i, al final, doncs, bé, el cas és que hem passat de rebre menys diners dels que havíem d'haver rebut, si ens atenguérem al percentatge poblacional que som, a les necessitats que hem tingut i anem a continuar sent penalitzats per esta qüestió; menys diners del que ens correspon per població i menys diners tenint en compte les necessitats que té esta comunitat.

Jo no sé si vosté en això també s'aplaudix, a mi em pareix molt trist i em pareix que un govern hauria d'estar esforçant-se per revertir esta situació i per equiparar-nos al que som.
Quan u va amb la boca gran diguent que el govern anterior ens discriminava i era traïdor amb els valencians i valencianes perquè teníem un sistema de finançament per sota del que ens corresponia com a cinc milions de valencians i valencianes que som, no pot ara tindre la boca tan xicoteta per al govern actual, en este context, ni tampoc per a la Unió Europa que en els fons europeus també ens infravalora.

Pot ser haja d'arribar un govern que treballe perquè els valencians i valencianes no estigam infravalorats i no se conforme, ni s'aplaudisca, ni es done palmadetes en les esquenes per una qüestió que no és del tot satisfactòria, i vosté ho sap.

Res més.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora diputada.

I, ara, com indica el reglament, intervindran la resta de grups de menor a major.
En este cas, li correspondria a Esquerra Unida, el grup parlamentari que ha excusat la seua presència, la portaveu en esta comissió, i, per tant, li correspon al Grup Parlamentari Socialista.

Té la paraula el senyor Arques.

El senyor Arques Cortés:

Gràcies, senyor president.

Nosotros vamos a centrarnos en el programa operativo 2014-2020 como una oportunidad, los fondos europeos son una oportunidad, gestionan más de 2.
000 millones de euros, son una oportunidad única.
Y creemos que dentro de los cinco objetivos de este programa operativo, todos son importantes, el educativo, el medioambiental, pero inequívocamente el objetivo más importante es el de generar y gestionar el empleo.

Tenemos objetivos desde el crecimiento inteligente, la unión por la innovación, crecimiento sostenible, una política industrial para la mundialización, crecimiento integrador, pero si del 2007 al 2013 recibimos 2.
163 millones de euros -a mí me salen 2.
156-, y en el año 2014-2020 en el programa operativo vamos a recibir 2.
259, en principio, los datos son aceptables pero lo que nosotros queremos plantear son propuestas de gestión de distribución de estos fondos europeos; si estos fondos europeos, los tipos de fondos que gestiona directamente la Generalitat valenciana hablan de 668 millones en el Fondo de Desarrollo Regional, en el Feder, en el ámbito de la competitividad a través de las pymes, I+D+I o las TIC, vamos a darles unos datos de pymes, I+D+I y de TIC a mejorar.

Datos oficiales del paro, informe Eurostat del 15 de abril de 2014: España con un 26,4% de desempleados; la Comunidad Valenciana dos puntos por encima; la región tres puntos por debajo.
Jóvenes desempleados en España, 55,7%; Comunidad Valenciana, un punto por encima; región, cuatro puntos por debajo.
De larga duración, estamos en porcentajes parecidos y, luego, segmentado por edades pues los datos de la Comunidad Valenciana tampoco son muy halagüeños.

Evolución de la inversión en I+D+I, pues la Comunidad Valenciana está por detrás de España y, por lo tanto, estos 668 millones tanto en I+D+I, en TIC o en pymes son necesarios y deben ser gestionados en esa línea.

Estadísticas de uso de TIC en la Comunidad Valenciana, estamos en porcentajes, en una encuesta del INE del año 2013, en porcentaje de uso de Internet por detrás de comunidades autónomas como Ceuta, La Rioja, Cantabria, Baleares o Aragón.

Por lo tanto, estos Fondos de Desarrollo Regional, Feder, 668 millones dirigidos al ámbito de pymes, I+D+I o TIC, iniciativas que promuevan la economía baja en carbono, importantísima y vital; 255 millones se van a consignar por el Fondo Social Europeo -temas de empleo, movilidad laboral, inclusión social, lucha contra la pobreza, educación, aprendizaje permanente, etcétera- y 106 millones se dedican a la cooperación con otras regiones de Europa.

Si los datos de las pymes no son halagüeños, dado que la Comunidad Valenciana es la cuarta comunidad con más pymes en toda España; de las 242.
000 empresas, 241.
000, es decir, el 99,9% de empresas en la Comunidad Valenciana son pymes, 99,9% de empresas en la Comunidad Valenciana son pymes, la mayoría sobre actividades inmobiliarias y de hostelería, evidentemente, el ámbito del turismo, y como principal motor de la Comunidad Valenciana, y la evolución reciente de las pymes es que hemos destruido casi 7.
000 pymes en los últimos dos años.
Por lo tanto, vemos que las propuestas de mejora de gestión de estos 2.
259 millones deben ir dirigidas, evidentemente, a generar empleo, mejorando la tasa de empleo juvenil de la Comunidad Valenciana, que está muy por encima de la media española.

Si la Unión Europea va a destinar 326 millones de euros a promover el empleo y la formación entre jóvenes en la Comunidad Valenciana, debemos tener proyectos específicos dirigidos a formación de jóvenes menores de veinticinco años que ni estudian ni trabajan.

Y según fuentes de La Generalitat, estos programas de iniciativas de empleo juvenil van a gestionarse con 103 millones de euros y la línea específica destinada a empleo entre jóvenes del marco social europeo, con 223 millones aproximadamente.

Por lo tanto, política que fomente la economía de alto nivel de empleo, en especial, en el ámbito de los jóvenes; aprovechar los 2.
259 millones como una oportunidad para mejorar el empleo y mejorar la situación de las pymes, del I+D+I y de los TIC en la Comunidad Valenciana.

Y una pregunta para finalizar: ¿qué gestión están haciendo para que la inversión de estos fondos europeos no contabilice como deuda municipal?
Porque en el caso que contabilice como deuda municipal, ninguna administración local podría ser parte o formar parte en los programas europeos.

Gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Arques, en representació del Grup Parlamentari Socialista.

I ara té la paraula, en representació del Grup Parlamentari Popular, el senyor Lorenzo Paredes.
Té la paraula.

El senyor Lorenzo Paredes:

Muchas gracias, señor presidente.

Señorías.

Honorable conseller, en primer lugar, agradecerle su comparecencia hoy aquí en esta Comisión de Asuntos Europeos y darle la enhorabuena, no solamente por lo indicado aquí hoy, que ha sido mucho, sino por el gran trabajo que se ha llevado a cabo por parte de La Generalitat en su conjunto, y en particular por el presidente Fabra y usted mismo, en las negociaciones que se han practicado en Europa.

Indudablemente, y aquí se ha dicho, todo, en beneficio del ciudadano de la Comunidad Valenciana y, además, son objetivos que, tras sus negociaciones, han parecido o parecían fáciles y no cabe duda del esfuerzo que ha habido que hacer para conseguir unos retos que hasta ahora, por las distintas circunstancias de los gobiernos que nos han precedido, pues no se han conseguido y, por lo tanto, estamos viéndonos en una situación de tener que solucionar problemas del pasado con los recursos que serían corrientes para estos ejercicios.

En cualquier caso, dado que las negociaciones se han llevado por buen camino y se han conseguido esos retos, que además son los retos que las políticas del Partido Popular han estado planteando a lo largo del tiempo, nosotros tenemos que agradecer ese esfuerzo y, sobre todo, el haber conseguido esos objetivos que, de alguna manera, van a establecer los equilibrios que entendíamos que eran necesarios en momentos tan difíciles como los que vivimos.

Son ya muchos los datos que usted ha dicho aquí y no vamos a incidir en ello, pero sí cabría resaltar algunas de las cuestiones que usted ha manifestado en su comparecencia.

No cabe duda que, fundamentalmente, en todo lo relacionado a los fondos que establece para ese periodo 2014-2020, y dentro de esta estrategia europea…, perdón, de Europa 2020, las concreciones relativas al empleo, al I+D, al cambio climático, a la sostenibilidad, a la educación, la lucha contra la pobreza, etcétera, etcétera, etcétera, ha sido de una (inintel·ligible) … amplia y muy importante para nosotros.

También, dentro del apartado del desarrollo de las regiones donde nuestra comunidad será beneficiada de forma considerable, ha habido un cambio de mucha consideración, así como las negociaciones que se han podido practicar y realizadas en beneficio de nuestra comunitat para los distintos sectores socioeconómicos.

Respecto a nuestra región concretamente y dentro del marco operativo, como bien se ha dicho, ha aumentado de forma considerable, pero, además de eso, se ha conseguido el reto de tener más recursos, aun habiendo pasado a un renglón siguiente, quiere decirse que es un esfuerzo de la negociación que se ha podido llevar, sin lugar a duda, en Europa.

También se ha dicho aquí que hay unos planteamientos, dentro de lo que ha sido su comparecencia, que parece que alguien tenga que pensar por usted, o que haya que adivinar qué es lo que pregunta aquí cada uno.
Indudablemente, los fondos que se han utilizado de forma inadecuada -de Europa-, incluso los nacionales, no ha sido por parte del Partido Popular precisamente, sino por algunos de la izquierda.

También es cierto que la demagogia que se utiliza por parte de la izquierda a la hora de establecerse o erigirse como jueces para determinar y anunciar todas esas medidas de futuro y que de forma gratuita manifiestan permanentemente, no hacen otra cosa que dejarnos en una imagen inadecuada de lo que es nuestra comunidad.

Por lo tanto, le animamos desde aquí a que el esfuerzo, el trabajo y la participación que se viene teniendo en Europa, junto con el Gobierno de España, nos sirva a todos para conseguir los retos en beneficio de nuestros ciudadanos.

Nada más y muchas gracias.

El senyor president:

Muchas gracias, señor Lorenzo.

Y ahora para dar respuesta a las cuestiones o dudas que les han quedado a los grupos parlamentarios, tiene la palabra el honorable conseller de Hacienda y Administración Pública.

El senyor conseller d'Hisenda i Administració Pública:

Gracias, señor presidente.

Señores diputados y diputadas.

En primer lugar, comparezco aquí ante una pregunta del Grupo Compromís, que me piden que explique la situación relativa a los fondos y demás cantidades procedentes de la Unión Europea.
Y es lo que he hecho, explicar los fondos, cómo ha evolucionado el programa operativo 2000-2006 al 2007-2013 y, a partir de ahí, cómo hemos gestionado esa negociación para el nuevo marco operativo 2014-2020 y cuándo son las líneas y los ejes estratégicos, y yo creo que quien se ha ceñido es el que aquí comparece -a la pregunta- y, en su caso, serán otros diputados los que se han salido del guion de la pregunta, como hacen siempre.

Tengo también que agradecer al señor Arques que se haya ceñido a la pregunta y que hayamos hablado de los fondos europeos y del programa operativo 2014-2020.
Y, en ese sentido, que haya ido en la línea de la pregunta formulada por otro grupo, en este caso, Compromís.

Y, en este sentido, sabe muy bien el señor Arques que estamos haciendo una campaña de divulgación, de información, porque entendemos que fondos europeos es riqueza, es empleo, es crecimiento y, en ese sentido, que el gasto privado ahora es elegible, es cofinanciable.
Y, en ese sentido, estamos yendo por todos los pueblos de la Comunidad Valenciana, y ahora recuerdo, precisamente, una sección informativa que hicimos al sector empresarial de Alfaz del Pi, que yo creo que fue provechosa para los empresarios de la zona y, en definitiva, para la Comunidad Valenciana.

Estamos haciendo una campaña de divulgación y de información, teniendo reuniones continuas con ayuntamientos, diputaciones provinciales, asociaciones empresariales, con cooperativas, con cámaras de comercio, con todo tipo de agentes sociales y económicos.
Estamos abriendo el marco operativo o el programa 2014-2020 a toda la sociedad, a todos los representantes de la sociedad valenciana para hacerlos conocedores y, a partir de ahí, gestionar e intermediar la recepción de los fondos oportunos.

También tengo que explicarle, señora Mollà, cómo funcionan estos fondos europeos de los fondos estructurales, porque yo creo que alguna cosilla se le escapa.
Yo creo que es conveniente esa labor pedagógica, didáctica de clarificación de lo que es el procedimiento de gestión de fondos, que, sin duda, vendrá bien que haga su explicación.

A veces hablamos de fondos finalistas en general y mezclamos todos.
Todos son fondos finalistas.
Pero nos tenemos que preguntar, en definitiva, qué es un fondo finalista, qué es un fondo europeo y cómo se obtiene esa cofinanciación por parte de la Unión Europea, porque parece que sea todo finalista y hay que saber muy bien…, cuando estamos hablando, cada fondo, sea estatal o sea europeo, tiene una idiosincrasia, un procedimiento particular y especial.

En el caso del Feder y Fondo Social Europeo, que es lo que estamos hablando, porque en cuestiones de empleo, como hay otra comparecencia después, yo creo que voy a dejarlo para la siguiente comparecencia para darle más contenido a la otra.
Bueno, si se hubiesen acumulado, estaría hablando ahora también de la iniciativa de empleo juvenil, pero tampoco se trata de ir repitiéndome en los argumentos y manifestaciones, si no ha habido acumulación.

Dicho eso, nosotros…, los fondos, con el anterior marco operativo, el gasto público era el elegible, no era el privado.
Y eso, ¿qué quiere decir?
Que había un proyecto, había una inversión, había una idea; la Generalitat valenciana la pagaba al 100%, pagaba el 100% de esa inversión, tanto de Fondo Social Europeo o del Feder, y luego recibía la cofinanciación oportuna por parte de la Unión Europea.

Y, de hecho, el motivo de mis visitas, de las pocas que hago, dos he hecho a Bruselas desde que soy conseller en año y medio, es, precisamente, esos fondos que están pendientes, están ya justificados, certificados, acreditados, se ha hecho la inversión, se ha hecho el proyecto, se ha dado conformidad por parte de todas las instituciones de control.
Estamos pendientes del reintegro de la cofinanciación correspondiente de la Unión Europea, de tal forma que tú pagas el dinero 100% y, luego, recibes la cofinanciación.
¿Cómo va a haber desvío de fondos ahí si tú ya lo has pagado?
, quiero decir.
Es que cuando usted habla de desviar fondos…, bueno, hay que hablar con un poquito de rigor y de seriedad a la hora de hablar de desviación de fondos, porque es que es muy grave.

Claro, aquí se viene y cada uno dice lo que le viene en gana y son temas de mucha repercusión… mucho empaque, quiero decir.
¿Nos está diciendo que desviamos fondos?
Es que no es poca cosa, quiero decir… Es que, vamos, quiero decir, es que yo creo que tenemos que tener un límite a la hora de hacer apreciaciones personales y yo creo que eso es pasarse, y más, desconociendo cómo es el funcionamiento de los fondos.
¿Cómo va a haber desviación de fondos si ya lo hemos pagado?

Lo que recibimos, lo ha pagado la Generalitat valenciana y recibe la cofinanciación correspondiente la Generalitat valenciana, pero en ningún caso esos fondos van al proyecto, que los ha pagado a través del gasto público elegible y a través del presupuesto de La Generalitat correspondiente.
Lo único que estamos haciendo es el reembolso correspondiente a posteriori, una vez satisfecho el 100% de los fondos.
Y, de hecho, es que los tienes que pagar para recibir la cofinanciación, quiero decir que… Entonces, hay que hablar con propiedad y saber de lo que estamos hablando.

También me indica la intervención.
Es que, claro, nosotros estamos sujetos -la administración de La Generalitat- a un control interno y a un control externo.
Parece ser que aquí hagamos lo que nos venga en gana, quiero decir.
Es que hay que conocer el funcionamiento de la administración de La Generalitat.

Hay un control interno a priori, un control externo a posteriori; hay controles financieros permanentes, controles financieros específicos; hay una intervención delegada, una fiscalización previa, una fiscalización a posteriori por funcionarios total y absolutamente independientes, y todo se hace con los informes oportunos.

Pero es que si no estamos contentos con esa fiscalización interna, luego tenemos una fiscalización externa doble: por una parte, tenemos la Sindicatura de Cuentas, que es la primera…, tribunal de cuentas o sindicatura de cuentas que hace el informe y, en segundo lugar, tenemos el control parlamentario oportuno, es decir, es un total y absoluto ejercicio de total y absoluta transparencia.

Pero es que le digo más.
Es que usted me hablaba, por ejemplo, de unos fondos del fondo social.
Hay que saber también que hay fondos de la Unión Europea que gestionamos en la Comunidad Valenciana y hay fondos que gestiona la administración general del estado.
Que cuando hablamos de fondos europeos, cada uno gestiona sus fondos y que, en este caso, hemos aumentado los fondos gestionados por la Comunidad Valenciana del 36% al 43%, pero un grueso importante se han gestionado desde la administración general de estado a lo largo de este programa operativo 2007-2013.

Dice: «Ustedes están siendo investigados.
» Pero si es que no paran de denunciarnos en todo tipo de instancias judiciales y tribunales.

Por ejemplo, en el caso ese que usted aludía al Fondo Social Europeo, en primer lugar, afectaba a la administración general del estado.
No afectaba a la Generalitat valenciana.
Y, ¿quién estaba en la administración general del estado en el programa operativo 2007-2013?
Es que no quiero recordar… pero que cada palo aguante su vela, quiero decir, eran fondos gestionados por la administración general del estado y, le digo más, como siempre, se ha archivado por parte de la fiscalía la denuncia correspondiente.
No podemos decir fondos europeos…, que todos los gestionamos en la Generalitat valenciana, porque gran parte los gestionan desde la administración general del estado.

Incluso le voy a aludir a una pregunta de un eurodiputado, porque ustedes van a Bruselas y lo que quieren es desprestigiar a la Comunidad Valenciana.
(Veus) Ustedes…, y dejando de lado a Andalucía, ustedes quieren desprestigiar a la Comunidad Valenciana.

Y yo creo que…, está claro que tiene que haber un juego político, tiene que haber una confrontación política, hay ideologías e iniciativas distintas, no podemos estar de acuerdo en todo, pero hay una cuestión que yo creo que nos tiene…, que no podemos pasar por ahí, que es el prestigio y la imagen de la Comunidad Valenciana.
Y ustedes no pueden ir a la Unión Europea, a Bruselas…, eso no lo hace ninguna región, ningún partido de la oposición de ninguna región de todas las regiones europeas, porque cuando se va a Europa, no se va como Compromís, se va como valenciano.
Y ahí lo que hay que defender es la imagen, la riqueza, el crecimiento de la Comunidad Valenciana, y no aludiendo a determinados tipos de denuncias, no se sabe basadas en qué, y lo que pasa con eso es que al final quien acaba perdiendo es la sociedad valenciana a la cual representamos.

Yo aquí apelo a la responsabilidad de los grupos políticos y de los representantes políticos a la hora de defender los intereses, el honor, la imagen y el prestigio de la sociedad valenciana y de la Comunidad Valenciana.

Por ejemplo, una pregunta de un eurodiputado -en este caso era socialista-, de Vicente Miguel Garcés Ramón, que pregunta al comisario Johannes Hahn, que es el comisario de Política Regional, para ver…, «oye, estos de la Comunidad Valenciana, ¿qué tal gestionan los fondos?
» Iba a esperar: «Los gestionan fatal.
Son un desastre.
Son un total despropósito la gestión de los fondos por parte de la Unión Europea.
» Pues, ¿sabe lo que dice el máximo representante de la Comisión Europea, que es el comisario de Política Regional?
Lo que dice el comisario es que hay que felicitar al presidente Fabra por el logro de los resultados positivos.
Estoy leyendo, ¿eh?
, estoy leyendo, no es que lo esté diciendo yo.
Lo dice el comisario Johannes Hahn, ¿eh?
, el representante de la Comisión Europea en materia de política regional… a la pregunta del eurodiputado socialista, que lo que quería era una contestación justo en otro término, en otra línea.
Pues bien, el comisario felicita al presidente Fabra por el logro de resultados positivos, el grado de aplicación de los programas es satisfactorio y se han llevado a cabo grandes implementaciones en los sistemas de gestión y control que sin duda mejoran la gestión de los fondos por parte de la Unión Europea.
Quiero decir, que es el propio…, bueno, eso es público, ¿eh?
, eso está publicado, es el propio comisario de Política Regional quien nos felicita.

Luego también alude a los indicadores de gestión.
Pues bien, los indicadores de gestión es una cosa de todas las regiones de la Unión Europea, está implementado en el nuevo marco operativo 1420.
No es que nosotros hayamos implementado los indicadores de gestión en este nuevo programa operativo, es una cuestión de toda la Unión Europea ese premio o esa reserva de rendimiento que se quieren dar a las regiones que cumplan con los indicadores o con los objetivos perseguidos.

Me ha hablado de Creaescola.
Y a partir de ahí ya ha empezado un poco a destilar un cierto incumplimiento o no buena gestión de los fondos por parte de Creaescola, porque usted pues va hablando y va dejando caer insinuaciones veladas sobre la gestión de fondos por parte de la Comunidad Valenciana, por parte de la Generalitat valenciana, y ahí lo deja caer por si alguien lo quiere recoger, esa pequeña insinuación, pues bienvenido sea.

Pues bueno, usted lo que tiene que saber, lo sabe, es que el programa del Banco de Europeo de Inversión eso es un programa de cofinanciación, hay una cofinanciación del Banco Europeo de Inversiones del 50% y una cofinanciación de la Generalitat valenciana.
¿Y dónde ha ido ese dinero del Banco Europeo de Inversiones?
¿Usted ve los colegios a lo largo de toda la Comunidad Valenciana que se ha hecho una inversión?
¿No ve los colegios?
(Veu de la senyora Mollà) Pues, si quiere, si quiere… voy con usted…

El senyor president:

Señorías.
¡Señorías!
¡Señorías!

El senyor conseller d'Hisenda i Administració Pública:

…damos una vueltecita por los colegios de la Comunidad Valenciana…

El senyor president:

¡Señorías!

Señora Mollà, ya tendrá tiempo para plantear las cuestiones que crea oportunas.

Señorías, guarden el orden.

El senyor conseller d'Hisenda i Administració Pública:

Después de esa interrupción, yo nunca le interrumpo, ¿eh?
, yo siempre soy total y absolutamente cuidadoso en el tiempo que tienen los diputados.
Cada uno tiene su estilo y su carácter.
(Veus)

Pues bien, lo que le quiero decir es que, bueno, este dinero ha ido a los colegios, y ahí están los colegios y se pueden tocar, son tangibles, ahí están los niños, reciben la…

En colegios nosotros tenemos una cofinanciación que tenemos un programa de inversión, usted sabe que este año ha anunciado el presidente de La Generalitat la construcción de 14 colegios, que estamos en un programa muy ambicioso de reducción de obras prefabricadas, los llamados barracones, y ahí se está haciendo inversión por parte de la Generalitat valenciana y hay un programa de construcción de nuevos colegios que se ha trasladado al Banco Europeo de Inversiones y estamos en negociaciones con el Banco Europeo de Inversiones continuamente, y se lo puedo decir, y hablo con conocimiento de causa.
Y en ese sentido hemos recibido una cofinanciación del BEI y ahora estamos dando nuestra cofinanciación en este programa plurianual de construcción de nuevos colegios.

Y en este sentido, pues bueno, decirle que para cumplir esta segunda intervención, que yo creo que, bueno, que los fondos europeos es motivo de alegría y de orgullo para nosotros.
Preveíamos en este marco operativo un descenso al pasar a ser región más desarrollada entre un 30 y un 40% de pérdida de fondos para la Generalitat valenciana, en cuanto a fondos gestionados, y para la Comunidad Valenciana en general, y el hecho de que hayamos subido un 4,3% en los fondos, a pesar de haber pasado de región en transición a región más desarrollada, y que en el caso de la Generalitat valenciana o de la Comunidad Valenciana hayamos aumentado un 22% los fondos gestionados, yo creo que es motivo de satisfacción y, repito, motivo de satisfacción, no para el gobierno del Consell ni para el grupo al que represento, sino para toda la sociedad valenciana.

El senyor president:

Muchas gracias, honorable conseller.

En caso de que algún grupo quiera formular preguntas o pedir aclaraciones sobre la información dada… Tiene la palabra la señora Mollà por tres minutos.

La senyora Mollà Herrera:

Gràcies, senyor president.

Mire, senyor conseller, per a explicar la situació relativa als fons i altres quantitats provinents de la Unió Europea.

Jo sóc la que formula esta petició de compareixença i jo li dic el que jo crec que vosté havia d'haver explicat.
I a més li he parlat del passat i del futur, li he parlat dels diners que hem rebut i com anem a gestionar els del futur.
Perquè el que hem rebut fins ara, al nostre parer, no han estat ben utilitzats, almenys no han complit els objectius i per tant no marcarà ningun tipus d'indicador perquè puguem obtindre més fons, ja que ara s'han posat criteris d'indicadors on si els complixes perquè destines els diners als objectius podràs tindre més fons.

És a dir, és que la gestió del passat ens marcarà la gestió del futur.
Perquè si tenim un govern incomplidor, que no paga i que desvia els diners dels fons, doncs què vol que li diga.
El programa operatiu 2014-2020 vostés podran aplaudir-se tot el que vullguen, però no són de fiar i no hauran de gestionar-lo vostés.
Aixina li ho dic.
I és que jo sóc transparent.

I mire, el caràcter, efectivament, és molt diferent el seu del meu.
Jo vaig de cara, eh?
, totalment transparent, de cara, no com vostés, no com vostés.

Perquè vosté diu ací, «es que hay que explicarle, voy a ilustrarle, voy a hacer pedagogia.
No, no líe, no líe».
El Banc Central Europeu li va donar per a Creaescola 2 300 milions d'euros, on vostés dissenyaren un programa on ficaren nom concret i municipi a les actuacions que s'anaven a fer en eixe programa.
Per exemple, en Nàquera, el col·legi que s'anava a fer estava en 2008 assignat a Creaescola 2, no se féu, i l'AMPA denuncià al Banc Europeu d'Inversió està irregularitat i ha realitzat un informe que diu, diu, el Banc Europeu d'Inversions, que vostés no han fet les actuacions de prioritat màxima, que han agafat els diners, han fet les més fàcils i les de prioritat màxima no les han fet, i dubten molt que les vagen a fer, havent-los donat a vostés els diners.

I, per tant, jo no insinue res, ho dic: vostés no han destinat els diners per als objectius que anaven.
Per tant, han desviat els fons.

El fons socials europeus que anaven per als autònoms, els emprenedors, efectivament van a l'estat, l'estat els paga a la comunitat.
I jo ja li vaig posar damunt de la taula les respostes del ministre, on deia que a vostés els havien donat els diners, li vaig posar l'informe de la Sindicatura de Comptes.
Vosté que diu que tenen òrgans fiscalitzadors interns i externs, que diu que vostés han rebut els diners i que no els han passat al Servof perquè els paguen als autònoms.
Què necessita?
No és la meua paraula.
Transparència la del ministre i la de la Sindicatura de Comptes.

I què fan els afectats?
No jo.
Els afectats?
Van i els denuncien.
Clar que sí!
Aixina haurien d'unflar-los a vostés a denúncies, perquè estes persones tenien fins a 3.
000 euros per a fer un negoci, estaven aturats, i vostés no els van pagar a temps, i molt d'ells van haver de renunciar a la seua empresa i damunt tornar uns diners que no han rebut.
I, per tant, aixina haurien d'unflar-los a vostés a denuncies.
Clar que sí.

El senyor president:

Señoría.

La senyora Mollà Herrera:

I comencen a fer este tipus de coses -i acabe.

El senyor president:

Muchas gracias.

La senyora Mollà Herrera:

Del futur, no ha explicat per què no rebem els diners tenint en compte la població que som.
Per què no rebem l'11% que.
.
.

El senyor president:

Señoría.

La senyora Mollà Herrera:

.
.
.
mos correspondria dels fons europeus.

El senyor president:

Moltes gràcies.

Té la paraula l'honorable conseller per a donar resposta en este cas al Grup Parlamentari Compromís.

El senyor conseller d'Hisenda i Administració Pública:

Sí, gràcies, senyor president.

Senyora Mollà, mire, comence pel final.

Vosté ha preguntat per què, quins són els criteris de repartiment dels fons per part de la Unió Europea, que repartixen, repetisc, de la Unió Europea a l'estat membre i l'estat membre a partir d'ahí repartix entre les diferents regions.

Ací està el que són les conclusions de la mateixa comissió europea, no sóc jo, és la Comissió Europea, que diu que estos són els criteris de repartiment dels fons europeus, tant a l'estat membre i després l'estat membre, d'acord amb estos mateixos criteris, repartix entre les diferents regions, que en el cas d'Espanya són comunitats autònomes.

Doncs bé, el 25% pondera la població regional total.
Després pondera el nombre de persones desocupades.
Després també pondera el nombre de llocs de treball que han d'arribar per a complir la taxa d'ocupació regional.
També el nombre de persones d'edats compreses entre trenta i trenta-quatre, el nombre de persones que abandonen prematurament l'educació i la formació, la diferència entre el PIB de la regió i el PIB regional teòric que ha de tindre eixa regió.
També en funció de la població de les regions la densitat de la qual siga inferior a 12,6 habitants per quilòmetre quadrat.

Vull dir, és que hi ha una sèrie de criteris que s'utilitzen a l'hora de repartir els fons de la Unió Europea.
.
.
, estic parlant dels fons estructurals, Feder, Fondo Social Europeo als estats membres, i en base a estos criteris se repartixen entre les comunitats autònomes.
I en este sentit el que hem és d'alegrar-mos del repartiment que s'ha ocasionat en este 2014 per a este nou marc operatiu.

Voste diu, «son un gobierno incumplidor, que desvía fondos y que no se fía».
Bé, que no se fia és un juí de valor.
Hi haurà gent que es fia i hi haurà gent que no es fia.
En el seu cas no es fia de nosaltres, (veus) però, bé, no deixa de ser una apreciació personal.

És un govern que desvia fons.
Vosté pot dir això és una posició més que evident, jo no sé quin tipus de proves per a este tipus d'asseveracions.
(Veus) Però són molt importants.
I un govern incomplidor, també hi ha un component subjectiu d'apreciació personal en la seua manifestació, que no vaig a entrar en eixe tipus de declaracions.

Respecte als fons, també s'ha de diferenciar els fons.
Per una part està el Fondo Social Europeo, que nosaltres paguem el cent per cent de l'acció de aprendizaje, de formació, de lucha contra el desempleo juvenil, de integración social.
Nosaltres paguem el cent per cent a través dels pressupostos de La Generalitat, Fondo Social Europeo, i després rebem el cofinançament directament a la tresoreria de La Generalitat de fons europeus.

I una altra qüestió són els fons del Ministeri de Treball que transferix directament a la tresoreria de La Generalitat i, conforme es reben en la tresoreria de La Generalitat es transferixen al Servof perquè faça, perquè sap que el Servof és un organisme autònom i fa l'ordenació de pagament directament pel Servof.

En este sentit, ja no és sols que fem una gestió diligent, és que, com li dia abans, eixa gestió està totalment i absolutament controlada i fiscalitzada, com ha de ser tant a nivell intern com a nivell extern.

Per acabar, jo crec que és motiu de satisfacció i jo crec que tots els grups polítics han d'estar contents del nou marc operatiu, que segur que serà un període, el 1420, un període d'oportunitats, de creixement, de riquesa i d'ocupació per a la Comunitat Valenciana, i tots estarem orgullosos d'eixe creixement que tindrà la Comunitat Valenciana al llarg dels propers anys.

El senyor president:

Moltes gràcies a l'honorable conseller per l'exposició, i claredat i donar resposta a totes les qüestions que han plantejat els grups parlamentaris i el caràcter pedagògic d'esta, que segur que servirà per a il·lustrar les seues senyories per a futures compareixences.

Senyories, disculpen, sense alçar-mos, durant un minut se suspén la comissió per un motiu fisiològic de la presidència, durant un minut, i continuem amb la segona compareixença.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

El senyor president:

(Inoïble) … els seus escons, per favor.

Compareixença del conseller d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació, senyor Máximo Buch Torralva, per a explicar el disseny i la implementació de les accions vinculades a la iniciativa europea Garantia Juvenil, com també la seua planificació temporal, sol·licitada pel Grup Parlamentari Socialista (RE número 79.
546)

El senyor president:

Senyories, anem a passar al quart i últim punt de l'ordre del dia, que és compareixença del conseller d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació per a explicar el disseny i la implementació de les accions vinculades a la iniciativa europea Garantía Juvenil, com també la seua planificació temporal, sol·licitada pel Grup Parlamentari Socialista.

Hi ha un escrit, amb registre d'entrada 81.
868, del vicepresident del Consell, en què ens comunica que esta compareixença serà atesa per la Conselleria d'Hisenda i Administració Pública.
I, lògicament, per la matèria competencial que se té a vore en la Comissió d'Afers Europeus.

Per la qual cosa li done la paraula a l'honorable conseller.

El senyor conseller d'Hisenda i Administració Pública:

Gracias, señor presidente.

El motivo de que comparezca yo como conseller de hacienda es que de mí depende la Dirección General de Proyectos y Fondos Europeos y que, como todos los órganos de mi Conselleria de Hacienda y Administración Pública es una conselleria muy horizontal y muy transversal.

Y es verdad que los fondos agrícolas se gestionan por parte de la Conselleria de Presidencia, Agricultura, Pesca y Alimentación; los fondos de empleo se gestionan, por ejemplo, por el organismo autónomo del Servef, dependiente de la conselleria de empleo; y hay otro tipo de fondos, como los que financian las grandes infraestructuras, que los gestiona la conselleria de infraestructuras, pero al final todo pasa por la conselleria de hacienda, por cuanto, a través de la Dirección General de Fondos Europeos, es la autoridad de certificación, de gestión, de comunicación con el Ministerio de Hacienda y Administraciones Públicas y, en concreto, con la Dirección General de Fondos Comunitarios, y también con las diferentes comisarías, con la Comisión Europea y con el Consejo por parte de la Unión Europea.

Y como estamos hablando de una iniciativa de empleo juvenil que está dentro del Fondo Social Europeo, que es uno de los fondos estructurales y que esos fondos estructurales los gestionamos directamente a través de la Conselleria de Hacienda y Administración Pública, se ha creído oportuno, si lo tienen a bien, que el que comparezca sea yo y no sea el conseller de economía, para hablar de esta iniciativa de empleo juvenil y del Fondo Social Europeo.

Para hablar de empleo en general, evidentemente, no comparecería yo, o del empleo juvenil, no comparecería yo, pero como estamos hablando de empleo juvenil con fondos europeos y Fondo Social Europeo, ese es el motivo de mi presencia para intentar explicarles cuál es la situación de esa Garantía Juvenil.

Pues bien, cuando hablamos -y ya tuvimos una pregunta creo que fue la semana pasada, el martes santo, tuvimos una pregunta corta de esta temática-…, intentaré extenderme un poquito más de lo que comenté aquel día, pero tampoco le puedo aportar en una semana mucho más de lo que aporté la semana pasada.

Pues bien, yo creo que hay que diferenciar, llegados a este punto, varios instrumentos que hay y hay que saber calificar qué es lo que hace cada instrumento.

Por una parte, está el plan nacional de implantación de la Garantía Juvenil.
¿Qué es eso?
Eso es un plan de España, creo que quiere… Bueno, todos ustedes saben que el principal problema que tenemos es el desempleo en este país, y adonde dirigimos todos les esfuerzos los representantes políticos y, en particular, en la Comunidad Valenciana, y es el gran objetivo que tenemos, que es reducir el paro, como lo estamos haciendo; subir las afiliaciones, como lo estamos haciendo y, en particular, reducir el paro juvenil, que es como lo estamos haciendo.

En este sentido, el plan nacional de implantación de la Garantía Juvenil en España lo que pretende es eso, pues que jóvenes -cuando hablamos de jóvenes, estamos hablando de jóvenes menores de veinticinco años-…, que tengan una buena oferta de empleo, que tengan una educación permanente y continua, que tengan esa formación de prácticas, esa formación de aprendiz… En definitiva, es un plan nacional que lo que persigue es reducir el desempleo juvenil.

Y este plan nacional se habilita a través de un programa operativo.
¿Cómo se engarza el plan nacional con el plan operativo?
El plan operativo es el instrumento efectivo a través del cual se plasma o se implementa el plan nacional de Garantía Juvenil en España.
Y dentro de ese programa operativo de empleo juvenil en España, tienen una participación muy importante los fondos europeos, tanto a través del Fondo Social Europeo como la iniciativa de empleo juvenil.
Y ahora intentaré explicarles con mayor detalle cómo están incardinados todos estos planes y proyectos.

Pues bien, la iniciativa de empleo juvenil forma parte de los fondos europeos…, del programa operativo de empleo juvenil.
Y el programa operativo de empleo juvenil es el instrumento a través del cual se canaliza el plan nacional de implantación de la Garantía Juvenil en España.

¿Diferencias entre iniciativa de empleo juvenil y programa operativo de empleo juvenil?
La iniciativa de empleo juvenil tiene un ámbito de dos años.
Está previsto… Es un plan de choque para el desempleo juvenil en determinados estados miembros de la Unión Europea con tasas de desempleo de menores de veinticinco años -los llamados «ni-ni», que ahora luego me referiré-, para estos dos años 2014 y 2015.

Pero también tengo que decirles que la regla del programa operativo es una N+3, antes era N+2.
¿Qué significa eso?
En el programa operativo 2007-2013…, estamos todavía en él, en el programa operativo 2007-2013.
¿Por qué?
Porque se pueden justificar proyectos hasta el 2015, un N+2.
Si el programa operativo acaba en el 2013, tengo que decir que ahora mismo hay proyectos en marcha que van a recibir cofinanciación del programa operativo 2007-2013, no del 2014-2020.
Hay una regla de N+2.

Pues bien, en el nuevo programa operativo 2014-2020 hay una regla no de N+2, sino de N+3.
¿Qué quiere decir?
Que hay hasta tres años para justificar, validar, certificar ese tipo de proyectos que van en la línea del marco operativo.

Pues bien, iniciativa de empleo juvenil tiene un ámbito temporal limitado a dos años, 2014-2015, pero se le aplica la regla N+3, es decir, se pueden acreditar acciones o iniciativas que tengan la financiación europea hasta tres años después de ese ámbito temporal 2014-2015.
Y luego está el marco operativo 2014-2020, que también se le aplica la regla de N+3, o sea, nos vamos hasta 2023.
Y estamos hablando de que en ese marco operativo 2014-2020, el desempleo se impulsa o se canaliza a través del Fondo Social Europeo, que uno de los objetivos es reducir el desempleo.

Yendo ya en concreto a la iniciativa de empleo juvenil, pues bien, la iniciativa de empleo juvenil lo que pretende, como decía, es incorporar al mercado laboral a jóvenes menores de veinticinco años que ni trabajan ni estudian ni están recibiendo formación -lo que se llama jóvenes «ni-ni»-, que tengan una tasa de desempleo juvenil superiores al 25%.

En este sentido, estamos incorporados a la iniciativa de empleo juvenil -y puedo decirles de mis visitas a la Unión Europea-, que es uno de los temas yo creo principales y mollares el reducir el desempleo juvenil y atender a estas personas «ni-ni» que están en una situación de búsqueda y de acceso al mercado de trabajo.

Pues bien, este programa operativo de empleo juvenil, donde forma parte de la iniciativa de empleo juvenil, estamos hablando que en España -y ahora hablo primero de España y luego de la Comunidad Valenciana- se van a destinar 1.
887 millones de euros de fondos europeos a lo largo de estos siete años, con la regla N+3, gastos dirigidos a jóvenes menores de veinticinco años que ni trabajan ni estudian.

¿Cómo se van a financiar estos 1.
887 millones de euros?
Pues bien, 943,5 con una iniciativa específica, que es iniciativa de empleo juvenil, y 943,5 millones de euros a través del propio Fondo Social Europeo.
Iniciativa de empleo juvenil -repito- es 2014-2015, con la regla N+3, y Fondo Social Europeo son los siete años, 2014-2020.

Pues bien, España, aparte de lo que dan los fondos europeos, los 1.
887, España aporta de su parte de Fondo Social Europeo 480 millones de euros más a luchar contra este objetivo.
Eso demuestra el compromiso del Gobierno de España y de la Comunidad Valenciana para luchar contra el desempleo juvenil, para atender a esta casuística de jóvenes «ni-ni» menores de veinticinco años, porque cuanto ya no solo coge de su parte de Fondo Social Europeo para destinarlo a esta finalidad.
Con lo cual, habría que incorporar los 1.
887 millones de euros más los 480 millones de euros.

Es decir, en estos siete años de fondos europeos, se van a destinar 2.
367,4 millones de euros al empleo juvenil, en siete años 2.
367,4 millones de euros en España, al desempleo juvenil.
Yo creo que eso demuestra el gran compromiso por parte del Gobierno de España con este problema que afecta a este país.

Pues bien, en el caso de la Comunidad Valenciana, ¿cuántos fondos a destinar a lo largo de estos siete años?
325,6 millones de euros.
De esos 325,6 millones de euros, 257 vienen de fondos europeos y 68 millones de fondos propios.

La distribución es: la iniciativa de empleo juvenil -y yo lo he dicho- a lo largo de 2014 y 2015 se han destinado a la Comunidad Valenciana 103 millones de euros.
De esos 103 millones de euros, empleo juvenil cofinancia, a través de la administración general del estado, el 50%, es decir, el 50% lo utiliza la administración general del estado y el 50% la Generalitat valenciana.
Pero esos…, nosotros gestionaremos 51,5, pero a la Comunidad Valenciana irán 103 en el 2014 y 2015 a la iniciativa de empleo juvenil para luchar contra este problema que son los jóvenes «ni-ni» menores de veinticinco años.

Del Fondo Social Europeo se destinará…, gestionaremos nosotros 77 millones de euros a lo largo de, eso sí, siete años, no de dos, con la regla N+3, y del Fondo Social Europeo se gestionarán, a través de la administración general del estado, otros 67 millones de euros.
Es decir, 144,4 del Fondo Social Europeo.

Y de fondos aportados por La Generalitat y de fondos aportados por la administración general del estado, se aportarán 34,1, 34,1 por parte de la Generalitat valenciana en este programa operativo y 34,1 por parte de la administración general del estado.

En definitiva, la Comunidad Valenciana gestionará 162,8 millones de euros, la administración general del estado gestionará 162,8 millones de euros.
Eso suma el montante total de 325,6 millones de euros, que será lo que se destine a lo largo de estos siete años, y en particular 103 millones de euros en 2014 y 2015, a la iniciativa de desempleo juvenil, lo que demuestra, pues, el compromiso también de la Generalitat valenciana con la lucha contra este problema que es el desempleo juvenil.

Yo creo -y ya no me extiendo más- que demuestra que estamos poniendo el acento y todos los esfuerzos en reducir…, en incorporar al mercado de trabajo y laboral a estos jóvenes, que, en definitiva, son el futuro.
Y entendemos que la formación, la educación, la preparación y el capital humano son básicos para el crecimiento y la riqueza y para el futuro de nuestra sociedad, tanto desde un punto de vista económico como social.

El senyor president:

Muchas gracias, honorable conseller.

Tiene ahora la palabra, en representación del grupo parlamentario solicitante de la comparecencia, el señor Serra.

El senyor Serra Ferrer:

Moltes gràcies, senyor president.

Com bé ha comentat vosté, senyor conseller, és cert que en els últims mesos, i personalment vosté, ja va respondre a una qüestió que era merament numèrica, i era el finançament concret d'aquests fons, que és vosté realment el que ha concentrat gran part de la seua intervenció hui.

Jo vaig a intentar al llarg de la meua intervenció afavorir o intentar que vosté…, vosté es lluïsca, no es preocupe.
Hui no tinc intenció… El que jo no sé és si vosté serà capaç hui de lluir-se, perquè ha demostrat un nul coneixement de les accions a implementar i senzillament s'ha concentrat en les qüestions… en les qüestions numèriques.

Fent la cronologia del que representa el pla nacional d'implementació de la Garantia Juvenil, aprovat a finals de desembre, el que comporta de manera cronològica és que al llarg d'aquest primer semestre, segons consta al mateix pla nacional… És a dir, jo no li vaig a fer cap observació que no contemple aquest tipus d'actuacions.
Jo li demane que en la seua segona intervenció puga esplaiar-se -ja li ho dic.

Ací diu que durant el primer semestre de 2014, l'administració central i les comunitats autònomes completaran els diferents programes operatius, tant de la iniciativa d'ocupació juvenil com dels fons socials europeus.
Li pregunte de manera concreta: ¿quins són els programes operatius que mitjançant la iniciativa d'ocupació juvenil i mitjançant els diners dels fons socials europeus, van a desenvolupar-se en la Comunitat Valenciana?

Aquí tenim un problema, ja plantegem un problema, que és una segona qüestió que jo li vullc realitzar.
Vosté hui acudix ací perquè baix la seua àrea, com bé dia, està eixe finançament d'aquests tipus de fons, però convindrà amb mi que per al desenvolupament i la implementació efectiva d'aquestes accions, té d'haver un paper de coordinació amb altres conselleries.
Jo li pregunte: ¿és vosté o és la seua conselleria qui va a coordinar totes aquestes accions?

El que ens agradaria saber és qui va a realitzar la coordinació del disseny de la implementació i de cadascuna de les accions desenvolupades ací, perquè la conselleria d'ocupació tindrà alguna cosa a dir, la conselleria d'educació tindrà alguna cosa a dir, la Conselleria de Benestar Social, on estan adscrites les qüestions sobre joventut, tindrà alguna cosa a dir.
I la pregunta és: ¿què han estat fent durant este temps?

Hi va haver una primera fase, que era prèvia a l'elaboració d'este pla nacional, en la qual els responsables autonòmics de la conselleria d'ocupació digueren en aquell moment que sí que havien tingut reunions interdepartamentals i que, a més, les havien traslladat de manera.
.
.
, a la millor no físicament perquè no s'havien fet moltes reunions, però amb una coordinació, primer, interdepartamental i, després, amb els òrgans de l'administració central.
¿Quina va ser?
.
.
.
¿Quin va ser en aquell moment el paper de la seua conselleria?
¿Quin serà el paper de coordinació?
¿Qui va a executar-lo?
Perquè, al final, el problema en aquest Consell és que a l'hora de vendre o a l'hora d'explicar les dades prèvies.
.
.
, les dades prèvies són molt senzilles, que és el que vosté hui ha fet ací, però és que tenim el perill que és que després la implementació i els graus d'execució sobre moltes de les matèries vinculades amb l'ocupació resulta ser menys efectiu que allò que es diu en un principi, i quan tenim ajudes a l'ocupació que després no s'utilitzen, mal anem.
I en una situació vinculada a aquestos fons, en els quals han tingut un elevat interés per part de la Unió Europea en fer-los, efectivament, amb un col·lectiu com és el dels jóvens, amb unes taxes d'atur que en esta comunitat superen els de la mitjana espanyola i, a més, siguent Espanya un dels països amb les taxes més elevades d'atur jove en tota la Unió Europea, el perill és que la implementació a penes siga eficaç, perquè ens trobem ara just al final del primer trimestre del 2014 i vosté no ha dit res de què va a fer-se.
.
.

Perquè el problema és que el mateix pla nacional.
.
.
O siga, m'he preparat esta intervenció sobre la base del mateix document nacional, perquè, document autonòmic, no en coneguem cap.
.
.
¿Per què no hi ha hagut a data de hui un document.
.
.
, un document autonòmic, senyor conseller?
, ¿per què no s'ha desenvolupat les accions que tindran lloc baix aquesta coordinació?

Doncs, el document té quatre eixos, que jo li pregunte com va a implementar-se a la Comunitat Valenciana cadascun d'estos eixos, els quatre eixos que contempla tant el nacional, de garantia juvenil, és millorar la intermediació, millorar l'ocupabilitat, afavorir la contractació i afavorir l'emprenedoria.
Però, mire, és una qüestió molt senzilla, perquè, possiblement, a vosté li agradarà parlar de la qüestió de l'emprenedoria, ja sabem que qualsevol persona vinculada amb el Consell, o amb el Grup Parlamentari Popular, se li ompli la boca a parlar de l'emprenedoria, però és que en la plana 22 del pla d'implementació de garantia juvenil en Espanya parla d'estos quatre eixos i se'n parla com si fóra una piràmide en la qual la base és la intermediació; el segon pas és la millora de l'ocupabilitat; el tercer, els estímuls a la contractació; i el quart, i més menut, l'emprenedoria.

Si vostés només van a fixar-se en la qüestió de l'emprenedoria, que possiblement siga la seua línia, deixaran de banda totes les altres bandes, totes les altres qüestions, que són encara molt més importants, perquè este pla d'implementació de garantia juvenil va dirigit a un col·lectiu concret, que són eixos menors de vint-i-cinc anys, però és que dins d'eixos menors de vint-i-cinc anys existixen uns perfils totalment distints, i si vostés, per ara.
.
.
, perquè l'única experiència que persistix en esta comunitat, en la Comunitat Valenciana, per ara és eixa experiència pilot.
.
.
¿Vosté com valora l'experiència pilot que està produint-se en aquestos moments?
M'agradaria que vosté em parlara de com considera que desenvolupar una experiència pilot única exclusivament, basada en l'emprenedoria jove, si es va a donar eixe enfocament global necessari.

I el que és perillós és que, si el mateix document marca que les prioritats que.
.
.
, «se trabajará especialmente con colectivos de jóvenes más desfavorecidos, con aquellos que nunca hayan trabajado o que tengan una senda de cotización a la seguridad social inferior a 120 días, así como aquellos parados de larga duración jóvenes.
También se priorizará a aquellos jóvenes que no hayan sido atendidos previamente por el sistema».
.
.
En aquesta comunitat, ¿com va a executar-se això?
És la pregunta d'aquesta compareixença.

La qüestió econòmica ja va quedar clara, ja sabem exactament quins són els diners, però el que no sabem és com van a realitzar-se totes i cadascunes de les accions.
En este primer semestre tenia d'estar preparat el catàleg d'actuacions: ¿com s'ha treballat eixe catàleg d'actuacions?
, ¿està treballant-se?
La pregunta principal: ¿està treballant-se eixe catàleg d'actuacions?
, ¿quines seran les actuacions que van a desenvolupar-se?
, ¿amb quins actors van a comptar?
Volem saber quina serà la vinculació amb els agents socials, quina serà la vinculació amb les administracions locals, amb les associacions d'empresaris, amb els xicotets emprenedors, amb els joves emprenedors, amb les associacions de representació juvenil, com van a treballar amb tots i cadascun d'estos actors.

I la pregunta.
.
.
, una altra pregunta: ¿per què no s'ha treballat prèviament?
¿Per què moltes vegades, quan fem eixes comparacions amb altres comunitats, moltes vegades per desprestigiar o per donar de banda la qüestió principal, llevar-se.
.
.
?
Jo fique com a exemple dos qüestions, el cas de la Comunitat Autònoma d'Extremadura, que des del segon.
.
.
, des del primer semestre del 2013 treballa de manera conjunta amb totes les administracions d'eixa comunitat i amb tots els agents, per implementar la garantia juvenil, i el cas concret de l'Ajuntament de Cartagena, on fa una experiència pilot àmplia, amb tots els perfils dels joves.
¿Per què no s'ha fet en esta comunitat?
, ¿per què s'han limitat a fer una experiència pilot vinculada a l'emprenedoria jove?
Perquè era el més senzill per a vostés, perquè no tenia cap tipus d'actuació prèvia ni anàlisi prèvia.

¿Per què no agarren el problema de cara?
¿Per què no l'afronten?
¿I per què vosté en la seua primera intervenció s'ha limitat única i exclusivament a la qüestió econòmica i numèrica?
¿Tal vegada perquè no n'hi ha res en estos moments?
¿Tal vegada perquè no s'està treballant?
¿Tal vegada perquè no se sap quan s'implementarà?
¿Perquè encara estem en un període previ de desenvolupar al qual vostés no fan menció?

Jo li he deixat distintes qüestions que espere que en el seu segon torn d'intervenció almenys puga explicar de manera més àmplia.

Gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Serra.

Ara té la paraula, com ja saben, de menor a major, el Grup Parlamentari Compromís, per la no-presència, lògicament, del grup parlamentari d'Esquerra Unida, i té la paraula el síndic del Grup Compromís, senyor Morera.

El senyor Morera Català:

Moltes gràcies, senyor president, i, efectivament, que considere que és una compareixença oportuna, i que la puga substanciar el conseller d'hisenda, doncs, també està justificat.
Crec que hauria de ser la nostra prioritat, i la prioritat és la desocupació que patim a uns nivells estratosfèrics, i, en eixe sentit, qualsevol acció de govern dirigida a reduir o a (inintel·ligible) .
.
.
esta xacra que tenim, doncs, és una mesura oportuna.

La pregunta que ens podíem fer, i és una primera part de reflexió, després faré algunes preguntes, és per què tenim este nivell de desocupació tan elevat, per què tenim unes xifres de desocupació generals al voltant del 28-27%, i en el sector, la població jove, de més del 50% a la nostra terra, a la Comunidad Valenciana, al País Valencià, ¿per què?
Eixa és la pregunta, i me pregunte si això no serà fruit d'un fracàs d'un model econòmic que en els últims temps ha propiciat les polítiques del Partit Popular, perquè vosté ha dit, i jo compartixc que hem de defendre l'honor, la imatge i el prestigi de la nostra terra, i defensar l'honor, el prestigi i la imatge de la nostra terra és criticar precisament als qui mos han portat a estos nivells de desocupació tan greus.
Perquè alguna cosa tindran a vore les polítiques específiques d'un govern que dura ja massa temps i que mos han portat a esta situació.

Han equivocat completament el model productiu, basat en la privatització d'un element fonamental que és públic, que és l'ordenació del territori i la gestió urbanística, a través de l'agent urbanitzador, i un model fracassat com va ser el dels PAI.
I ara vosté mos diu que el govern que presidix el senyor Alberto Fabra «dirige todos sus esfuerzos a combatir el paro».
Doncs, això no se nota en el pressupost.
.
.
En el pressupost que s'ha aprovat i que vosté ha presentat, polítiques actives d'ocupació, no n'hi ha pràcticament recursos.
.
.
No n'hi ha recursos.
Sí que n'hi han 1.
350 milions d'euros a pagar els interessos d'un deute estratosfèric que, fruit d'un mal govern i d'un mal finançament, doncs, tenim, que és de les principals partides d'este pressupost.
Amortitzacions i interessos del deute, eixa és la principal partida dels pressuposts que vosté governa.

I, per tant, qualsevol cosa que puga vindre de la Unió Europea, doncs, és benvinguda.
I, efectivament, la Unió Europea està espantada amb el rècord espanyol de.
.
.
, superior fins i tot al de Grècia, de desocupació en l'àmbit juvenil, som líders, en això som líders, i alguna cosa tindran de ser responsables els governants que han governat o mal governat este model econòmic.

Jo he fet els números, i els números m'ixen molt pobres, perquè després de tot el garbuix de números, resulta que la gestió directa per part del govern valencià és de 27 milions d'euros a l'any.
.
.
Vosté ha dit, la Comunidad Valenciana.
.
.
, d'eixe pressupost de 1.
887, incrementat per Espanya en 480, són 2.
367, en global, dels qual la Comunidad Valenciana diu que en gestiona 325, dels quals, 162 «por el ministerio» i altres 162 per les diferents conselleries, ¿val?
És a dir, a mi no m'ixen els números.
.
.
¡No m'ixen els números ni el concepte!
I he vist que el seu govern no ha reclamat la gestió directa d'este fons europeu.

¿Per què ho dic?
Perquè si estem parlant de polítiques actives d'ocupació, si estem parlant d'educació, si estem parlant de formació, de formació professional, ¿què fa el ministerio?
.
.
.
¿Què hace el gobierno «sentral» ahí?
¡Si són competents els nostres!
, ¡si haurien de gestionar el cent per cent del fons de garantia juvenil!
I jo li pregunte: ¿ha fet alguna gestió el govern del senyor Alberto Fabra per reclamar la gestió del total d'eixe fons, tenint en compte que tenim més d'un 50% de desocupació juvenil?
¿Què fa el Gobierno de España?
És que la insolvència d'Espanya, la insolvència i la falta de rigor d'Espanya, la insolvència.
.
.
, la insolvència, el rescat tècnic de les entitats bancàries, tècnicament ha estat rescatada en el (inintel·ligible) .
.
.
Tècnicament, sí, i nosaltres no tenim.
.
.
, no podem acudir al crèdit internacional i només tenim que el FLA.

Bé, és que el deute públic espanyol és concentra bàsicament en el Gobierno de España, en el govern central, les polítiques centrals, i vostés, els ho he dit moltes vegades, jo veig que no defensen els interessos valencians, i si un principi bàsic de la Unió Europea és el principi de subsidiarietat, no té lògica que el Gobierno de España, que acumula el 80% del deute públic espanyol, gestione uns recursos que ens vindrien molt bé, donat que no tenim actives d'ocupació, per a fer front a les nostres competències.
Diga'm vosté: ¿va a fer res per reclamar els 162 milions d'euros que ha de gestionar el gobierno central?
¿Però què fa el gobierno central si són competències nostres?
, és la pregunta que volia assenyalar.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Morera.

I ara, per part del Grup Parlamentari Popular, té la paraula la il·lustríssima diputada senyora Parra.

La senyora Parra Almiñana:

Moltes gràcies, senyor president.

Benvingut, senyor conseller, a esta comissió i, en primer lloc, reconéixer, reconéixer la tasca que està desenvolupant vosté i el president Fabra per una cosa que ens preocupa a tots com és l'ocupació juvenil i que, per descomptat, a mi em sap molt mal sentir paraules com es senten en estes comissions, que no està treballant-se.
.
.
¡Tot el contrari!
, i les dades estan ahí, està fent-se faena pel camí, la senda que toca.

Altra qüestió és que n'hi haigguen grups de l'oposició que no vullguen vore la realitat, (veus) eixes dades que són positives (veus) tant a nivell d'Espanya com són positives en la comunitat autònoma que ens ocupa i que mos identifica, i sobretot estic convençuda que vosté no ve ací a lluir-se, com ha dit un company, sinó que ve a fer faena, perquè els que es volen lluir, però bé, bé, bé en destrucció d'ocupació i creant les taxes que tenim de parats, d'aturats, en Espanya i, conseqüentment, com ells governaven, en la nació, mos ha afectat a totes les comunitats també, indubtablement a la comunitat, va ser el Partit Socialista, i que eixe partit no vullga vore els avanços que estan fent-se tant a nivell nacional en ocupació com en la Comunitat Valenciana, a mi em dol, és que em dol, i frases com que no està fent-se faena, amb tant faena que està fent-se, i des d'ací vull posar en valor eixos viatges tant del president com de vosté a Brussel·les, que ha donat un fruit increïble, com ha segut, doncs, obtindre un 22% més de fons estructurals, com vosté bé ha reconegut, malgrat que ja hem passat de ser una regió transitòria a ser una regió afortunadament considerada desenvolupada, jo crec que això no ve per casualitat, això ve per faena, que és el que fa vosté i és el que fa el senyor president quan ha anat a Madrid, quan ha anat a Brussel·les defensen els interessos dels valencians.

I augmentar en 960 milions d'euros l'aportació que tenia inicialment previst Brussel·les per a la nostra comunitat, això significa que vosté està fent-ho molt bé i el nostre president està fent-ho.
.
.
Que ens agradaria tal volta més, evidentment, però que és un aconseguiment molt positiu, no de vostés sinó d'esta comunitat, gràcies a la faena i a la representació que vostés tenen.

Per tant, sabent que els nivells de desocupació de la gent jove és alarmant, també en la Comunitat Valenciana, no és el que desitgem i és el que vosté està treballant juntament amb tot el Consell no tan sols juvenil sinó per l'atur en general, cal reconéixer les dades i dir que des de la Comunitat Valenciana vostés han destinat més de 162 milions d'euros per a este fi, que juntament l'administració general de l'estat 162 més, més els fons europeus, és no voler reconéixer que hi ha 2.
367 milions de fons destinats dels quals 68 són propis.
I eixa política cal reconéixer-la.

I quan ací es diu, «però vostés saben en què va a usar-se?
Evidentment, evidentment que hi ha una principal actuació dissenyada pel Consell en la Comunitat Valenciana que ha establert quines són les línies d'actuació en quatre, que són la intermediació, millorar l'empleabilitat, la contractació, l'emprenedoria, a mode d'exemple, perquè el company pareixia no conéixer-ho.
Reduccions i bonificacions a la quota de la seguretat social amb el cent per cent per a menors de trenta anys, tarifa plana per a autònoms, ajudes d'autoocupació també per als joves «ni-ni», que vosté ha fet referència.
És a dir, hi ha un elenc important en eixes quatre línies dissenyades pel Consell per a fer front a eixa xacra social que ha sigut l'atur a nivell nacional i també, evidentment, ens ha influït a la Comunitat Valenciana i a cadascun dels pobles, de les poblacions de la Comunitat Valenciana.

Però des d'ací, des del Grup Popular, reconéixer la gran tasca que està fent el nostre president i vosté, com així altres conselleries, com és la d'ocupació, per a que un terreny que era àrid i desolador i desèrtic en el que és ocupació, com era el que mos va deixar el Partit Socialista, estan sembrant i treballem de la mà, treballem de la mà amb l'administració general.
I per això hem dit els 162 milions…

El senyor president:

Senyora Parra…

La senyora Parra Almiñana:

…més els nostres i treballem de la mà d'Europa.

Moltes gràcies pel que estan fent.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Parra.

Té la paraula l'honorable conseller d'Hisenda i Administració Pública.

El senyor conseller d'Hisenda i Administració Pública:

Gràcies, senyor president.

Em pregunta el senyor Serra per les actuacions i accions a emprendre.
«Bueno, hay nulo conocimiento de las acciones a emprender», supose que se referirà vosté a que vosté no coneix les accions a emprendre, encara que les publiquem, perquè nosaltres sí que tenim coneixement perquè les estem gestionant.
Evidentment, pot dir qualsevol cosa menys que tenim nul coneixement de les accions a emprendre, perquè estem treballant en el nostre dia a dia, evidentment, i estem en això.

Li vaig a explicar quines són les actuacions i accions.
En la primera intervenció li he comentat el que és el finançament dels fons europeus i ara em centraré en quines accions van a emprendre's en esta línia.
I vaig a diferenciar-li quines són les línies d'acció de l'estat i quines són les línies que hem dissenyat i què és el que estem fent en la Comunitat Valenciana.

Les línies d'actuació de l'estat en la iniciativa d'ocupació juvenil són quatre: primer la intermediació, accions dirigides a l'orientació professional, a la informació laboral i a l'acompanyament en la busca de treball per part de la gent jove.
També hi ha modernització, una acció de modernització dels serveis públics d'ocupació.
Hi ha un portal únic d'ocupació i autoocupació, que es vol impulsar i potenciar, i també hi ha actuacions dirigides a les agències de col·locació.
Hi ha programes de mobilitat laboral i també hi ha programes d'intermediació en l'educació i en l'ocupació, va dirigit en la línia de FP dual.

La segona línia d'actuació per part de l'estat és la millora de l'empleabilitat.
Hi ha programes de segona oportunitat, per aquelles persones que han perdut la faena; hi ha una formació, com a qüestió fonamental, un compromís de contractació, va també en la línia també de FP dual.
Jo el forme i al mateix temps jo tinc compromís, que una vegada acabe eixe període de formació en la mateixa empresa, hi ha un compromís de contractació per part d'esta.

Hi ha una formació en idiomes, com a qüestió fonamental, i també tecnologies de la informació i la comunicació.
Es va impulsar una sèrie de pràctiques no laborals en empresa i impuls de la mateixa FP dual, que jo crec que és un compromís del president de La Generalitat i de la consellera d'educació.

També hi ha formació per a l'obtenció dels certificats de professionalitat que puguen ser compatibles.
Hi ha una avaluació i acreditació de les competències professionals per a fomentar l'autoocupació i l'alta d'autònoms.
I hi ha també programes d'escola taller i cases d'oficis per a la inserció laboral de determinades persones.

La tercera línia d'actuació el que vol és afavorir la contractació.
I, senyor Morera, en matèria d'ocupació és una competència autonòmica, però també l'estat té competències, per exemple en matèria de contractació.
Dirà que, per exemple, a l'hora de fer reduccions, bonificacions i establir règims de contractació no és una competència autonòmica sinó que és una competència estatal.
Bé, jo crec que vosté ho sap massa bé que l'estat també té competències en matèria d'ocupació, no sols les comunitats autònomes.

Bé, també es vol afavorir la contractació per part de l'estat i hi ha una sèrie de reduccions i de bonificacions en la quota de la seguretat social fins al cent per cent per a menors de trenta anys.
Hi ha una rebaixa de cotització social específica per a joves «ni-ni», menors de vint-i-cinc anys.
I també hi ha una rebaixa, una línia de rebaixa de cotitzacions socials per a joves amb risc d'exclusió o/i amb discapacitat.
També hi ha ajudes a l'ocupació per a la contractació de joves «ni-ni» durant un període superior a sis mesos i també es vol invertir en formació i foment de l'ocupació per a joves investigadors.

La quarta línia d'actuació per part del govern és afavorir l'emprenedoria, sí que és molt important l'emprenedoria i hi ha una tarifa plana per a autònoms i, de fet, el president del Govern d'Espanya ja ha anunciat una sèrie en esta línia de tarifa plana amb cotitzacions.
També hi ha ajudes a l'autoocupació per part dels joves «ni-ni».
Es vol compatibilitzar la prestació per desocupació en l'inici d'activitat emprenedora, compatibilitzar i impulsar encara més del que està actualment.
Es vol també un sistema de capitalització de la prestació per desocupació i també donar una segona oportunitat als emprenedors.
Es vol fomentar la cultura emprenedora i també es vol impulsar accions d'assessorament i orientació, a través d'oficines de referència.

Què estem fent en el cas de la Comunitat Valenciana?
En el cas de la Comunitat Valenciana, la conselleria d'hisenda, com li deia, depén la Direcció General de Fons Europeus.
I tot el que siga en matèria de fons europeus la conselleria actua com una conselleria horitzontal i transversal de gestió i de coordinació de la resta de conselleries o departaments de la Generalitat valenciana.

Jo crec que és una propietat, una característica de la meua conselleria en general, perquè la Direcció General de Pressupostos és transversal, la intervenció és transversal, patrimoni és transversal, tributs és transversal, fons europeus és transversal, tecnologia de la informació és horitzontal o transversal, sector públic i empresarial i fundacional és horitzontal o transversal, tributs també.
Vull dir que tota la meua conselleria vulgues o no… La tresoreria, l'Institut Valencià de Finances.
Jo crec que tinc una conselleria que al final tot passa per tresoreria, per pressuposts, per informàtica, pel sector públic, per fons europeus.

Això no vol dir que jo tinga la competències sinó que el que fem és una tasca de coordinació de tots els departaments de la Generalitat valenciana, com molt bé deia, ahí està implicada la conselleria d'educació, la conselleria d'ocupació, la Conselleria de Benestar Social.
I jo crec que tota la Generalitat, perquè en agricultura també tenim la PAC, com una qüestió fonamental, o el Feader o el Fons Europeu Marítim i de Pesca.
Els fons europeus afecten a tota la Generalitat.
El que passa és que hui incardinem o canalitzem o ho gestionem a través de la meua conselleria i, en particular, a través de la direcció general que tinc ací al director general acompanyant-me.

Bé.
Què estem fent nosaltres?
Sempre amb el Servof estem parlant, amb la conselleria d'educació i la de benestar social.
I estem actuant, la conselleria d'hisenda actua com UAFSE, que és Unidad Administrativa del Fondo Social Europeo.
No estem parlant dels fons per a ocupació que dedica la Generalitat valenciana que, per cert, en el pressupost de 2014 ha ampliat els fons pressupostaris de 14 al 13, plantilla ocupació, sinó que estem parlant dels fons europeus que van dirigits a l'ocupació i, en particular, l'ocupació juvenil.

Bé, actua com a unitat coordinadora la conselleria d'hisenda i té una interlocució, tant amb el Ministeri d'Hisenda, que és el qui repartix i gestiona els fons estructurals, com a través del Ministeri de Treball, que en matèria d'ocupació juvenil o de desocupació en general és l'òrgan competent del Govern d'Espanya.
Però també en Brussel·les tenim una interlocució contínua.

Ahí cal vore que també hem establert un període de consultes.
I, de fet, jo he participat en moltíssims fòrums i el director general, i ens hem reunit i hem fet fòrums, seminaris, conferències, ponències, en matèria de fons europeus i en matèria de desocupació juvenil, jo crec que en tot tipus d'institucions.
Tenim un període de divulgació, d'informació i de consultes, jo crec que molt ambiciós, tant de Feder, com del Fondo Social Europeo i la resta de fons.

Hem tingut reunions, jo crec que són públiques, no són reunions secretes sinó que sols cal repassar l'agenda nostra per a comprovar esta activitat que hem tingut especialment a partir del segon semestre de 2013 i el que portem de 2014.
Ens hem reunit amb diputacions, amb associacions empresarials, amb sindicats, amb cambra de comerç, amb ajuntaments, amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, amb cooperatives, amb tot tipus d'institucions, entitats, empreses, per a donar a conéixer la realitat d'este programa operatiu i fer-ho, perquè creguem que és fonamental eixa campanya de divulgació i coordinació i impuls per a optimitzar recursos que vénen de la Unió Europea i que això afecta al que busquem tots, que és creixement, riquesa i, sobretot, ocupació.

I hem dissenyat una sèrie d'accions ja a nivell de Comunitat Valenciana, no d'Espanya, una sèrie d'accions que entenem que són fonamentals, fruit d'eixe període de consultes i de coordinació en tot tipus d'institucions i agents.
Per exemple, entenem que és fonamental que s'aconseguisquen equips per la busca d'ocupació, també accions d'orientació per a la transició a la vida laboral per part dels joves que vénen d'una activitat formativa o s'han d'incorporar a la vida laboral o a l'activitat laboral.

També programes dirigits a l'adequació de la formació a la realitat del mercat laboral actual i a l'obtenció de certificats de professionalitat.
També volem fomentar els programes formatius amb compromisos de contractació, en la mateixa línia que establia l'estat.
Foment de programes mixtos de formació i ocupació, entenem fonamental la FP dual o la interconnexió entre el que és preparació i formació pràctiques per a la posterior contractació i ocupació.

Contractes i pràctiques no laborals en entitats públiques, i això estem fent, ja accions portem ja temps en esta línia.
Beques per a la reinserció de cursos d'idiomes.
També ajudes per a organitzacions sense ànim de lucre, per a la realització de programes d'ajuda a l'empleabilitat i l'emprenedoria.
Beques, també, per a la realització de pràctiques en empreses i altres entitats en la Comunitat Valenciana i en la Unió Europea.
Beques per a la realització de pràctiques radicades en la Comunitat Valenciana que tinguen un projecte d'internacionalització.
També estem establint accions formatives en el sector turístic.

En definitiva, estem tenint un programa operatiu que és total i absolutament coordinat amb la resta de conselleries i amb tota la Generalitat valenciana, consensuat amb tot tipus d'institucions, empreses i associacions i organismes.
I també una sèrie d'accions o actuacions dirigides a la millora de l'empleabilitat.

El senyor Morera deia que la insolvencia del estado español, la insolvència d'Espanya.
Jo crec que els mercats financers i de capitals i de prestigi internacional no opinen el mateix, perquè estem amb primes de risc de 153, 150 punts, quan vam rebre un país que tenia una prima de risc de 637 punts.
I eixe és un indicador més del prestigi de les coses que estem fent i de la credibilitat i confiança que està inspirant Espanya, és una dada objectiva.
De 637 a 153.
(Remors) Jo crec que vosté pensa en la insolvència d'Espanya, però sort que la resta de gent no és del mateix paréixer que vosté.

Jo vaig a donar-li una sèrie de dades de l'evolució, perquè cal vore també l'evolució.
Això són dades dinàmiques, no podem fer una foto fixa de l'evolució de la desocupació juvenil en la Comunitat Valenciana per a vore com estem i com estem evolucionant i si estem fent les coses bé.
Si evolucionem de forma positiva és que estem fent les coses bé.

En ocupació juvenil o desocupació juvenil, millor dit, en la taxa interanual hem reduït en 8.
322 persones, un 16%.
Liderem la Comunitat Valenciana la reducció de desocupació juvenil en tota Espanya.
Vull dir-te, líder en Espanya, eh!
, la Comunitat Valenciana, una de les dèsset comunitats autònomes.

I la dada, per exemple, mensual de març vam reduir la desocupació juvenil, l'atur juvenil, 2.
890 persones -2.
890-, vora tres mil persones sols en un mes, en una reducció de 8.
322 en la dada interanual.
Bé, és una dada per a estar positiu, optimista, per a estar contents, no?
En definitiva, són gent nostra, jóvens nostres que ara estan treballant i abans no ho estaven.
Alguna cosa s'haurà fet bé quan tenim estes dades positives.

Per exemple, la contractació juvenil.
En el primer trimestre.
.
.
Perquè això és l'atur, no?
, però dic, bé, doncs, anem a vore la contractació o les afiliacions o noves contractacions, a vore com ha evolucionat.
Doncs, bé, en el primer trimestre ha crescut un 7%, respecte al primer trimestre de 2013, la contractació juvenil.
I estem parlant de vora cinc-cents contractes de jóvens menors de vint-i-cinc anys i els 8.
322, que li deia anteriorment.

Però és que, en matèria d'autoocupació o d'alta d'autònoms joves, també estem tenint dades que la veritat és que conviden a l'optimisme.
I el que està demostrant és que la Comunitat Valenciana està capdavantera en l'eixida de la crisi i en la recuperació econòmica.
Està sent motor d'eixa recuperació econòmica i d'eixe creixement, riquesa i ocupació.

I, en este sentit, doncs, bé, no ho dic jo, ho diu l'INE.
L'Insitut Nacional d'Estadística ha posat de manifest el major nivell d'emprenedor dels joves de la Comunitat Valenciana.
I, en particular, en 2013, el número de joves empresaris que s'han donat d'alta, autònoms, autoocupació, ha crescut en mil sis-cents.
Vull dir-te, hem baixat l'atur juvenil, ha crescut el número de contractacions juvenils i ha crescut el número de joves empresaris que s'ha donat d'alta al llarg de l'últim trimestre o en 2013 o atenent la taxa interanual.

Jo crec que els fons europeus, segur, ajudaran perquè estes dades encara siguen més importants i més significatives en este futur que tenim, que és un futur esperançador, un futur de creixement, un futur d'ocupació i, sobretot, un futur per als jóvens que, en definitiva, són els qui ens donaran eixe marc o eixe escenari d'estabilitat, de creixement, de riquesa i d'ocupació, per part.
.
.
, i a la Comunitat Valenciana.

El senyor president:

Moltes gràcies, honorable conseller.

Ara, si hi ha algun grup que vullga formular alguna pregunta o algun aclariment al voltant de les explicacions donades per l'honorable conseller.
.
.

Molt bé.
Té, en representació del Grup Parlamentari Socialista, la paraula el senyor Serra, per tres minuts.

El senyor Serra Ferrer:

Gràcies, senyor president.

Mire, en primer lloc, senyor conseller, li agraïsc, almenys, que haja fet en esta segona intervenció l'enumeració, com a mínim, d'aquelles actuacions que, com ve ha marcat vosté, vénen indicades en el pla nacional d'implementació de la garantia juvenil, o siga, que vénen marcades pel govern central.
Jo és que.
.
.
, hi ha hagut un moment en aquest debat que jo pensava que estava en aquest debat i sembla que altres eren els qui no estaven.
Però, dic, hem tingut.
.
.
Vosté ha fet eixe detall.
I jo vaig a marcar-li algunes qüestions concretes.

De la seua primera intervenció ha quedat pendent que me fera quina és la valoració que vosté, que la seua conselleria fa de l'experiència pilot que està duent-se a terme en estos moments.
Vosté la coneixerà, supose.
¿Quina és la valoració que fa de tindre una experiència pilot única i exclusivament dedicada als jóvens emprenedors, vinculada amb l'emprenedoria jove?
¿Per què han deixat fora d'eixa experiència pilot els joves no qualificats?
¿Per què han deixat fora d'eixa experiència pilot els joves que encara estan en moment de formació?

Respecte de les actuacions que marcava el pla d'implementació de garantia juvenil en matèria d'empleabilitat, vosté les ha anomenat, i m'agradaria saber si el Consell va a desenvolupar actuacions que vénen ací marcades, com són les escoles taller o les cases d'ofici, dirigides als menors de vint-i-cinc anys, actuacions concretes dirigides a menors de vint-i-cinc anys.
I sap perfectament que li faig la pregunta perquè eren actuacions que estaven duent-se a terme i que ha sigut el Consell qui ha decidit eliminar-les.
Vosté sap perfectament que en l'any 2014 no estan duent-se a terme ningun d'estos programes.
¿Van a tornar a existir les escoles tallers?
¿Per què han desaparegut actuacions que a qui anaven dirigides és a joves menors de vint-i-cinc anys amb baixa qualificació?
¿Per què el Consell ha decidit eliminar este tipus d'actuacions?
Si ho contempla en estos moment, com ja contemplava el pla d'emprenedoria i ocupació jove del govern central en l'any 2013 aquestos programes, ¿el Consell va a dur-los a terme?

Altra de les actuacions.
Quan vosté ha parlat de la contractació, una de les concrecions ja de les actuacions que va desenvolupar de manera pròpia la Comunitat Valenciana, eixes contractacions laborals o actuacions no laborals, el que jo li pregunte és: ¿coneix vosté quin és el grau d'execució de les distintes actuacions que contemplava l'Ordre 18/2013, d'ajudes al pla d'ocupació?
¿Vosté sap que, dins de les contractacions com a pràctiques, menys de l'1% va ser executat?
¿Este és el panorama al qual s'enfronta el Consell?
¿Vosté creu que anem a ser capaços de millorar estes actuacions?

I una última qüestió.
Vosté m'ha agradat, dins del seu llistat d'actuacions, que parlara i es centrara en un sector com puga ser el sector turístic, com a una de les accions, sí.
Però jo pregunte si tenen previst que algunes de les actuacions estiguen concretades per un costat a l'àmbit de les comarques d'interior, o siga, que tingueren en compte les comarques d'interior com un fet diferencial al qual cal actuar per tal d'evitar despoblament, per tal d'evitar que els joves s'hagen de moure i per fer una qüestió concreta en un àmbit en el qual és molt important també.

Eixes són qüestions que jo li deixe per a una última intervenció.

Gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Serra, per la seua intervenció.

Senyor Morera, ¿vosté vol fer-ne ús per a alguna pregunta o aclariment?

Moltes gràcies.

El senyor Morera Català:

Moltes gràcies, senyor president.

Quan jo parle de la situació que ha patit i està patint l'estat espanyol és perquè era una situació de risc gravíssima -vosté ho ha dit en alguna entrevista-.
I això jo crec que és fruit també de.
.
.
, no s'ha fet un bon model econòmic i s'ha errat en les polítiques públiques que van portar al rescat tècnic de l'estat espanyol.

¿Podíem haver eixit d'una altra manera d'esta gravíssima crisi?
Sí, perquè esta crisi -que no hem eixit- s'està fent a base d'un cost enorme contra les persones, una devaluació social enorme, una desigualtat majúscula.
I, per tant, crec que n'hi han altres paràmetres, que vosté no ha posat damunt la taula, per a evidenciar que les polítiques que s'estan aplicant estan causant un greu patiment a les persones.

¿Ens felicitem d'esta iniciativa de la Unió Europea respecte a l'atur juvenil?
Clar que sí, perquè sempre hem defensat, des de Compromís, que calen polítiques públiques.
Però estes polítiques públiques tornen a la ineficiència, en base a que siga el govern central qui es quede més de la mitat del fons de la Unió Europea.
I vosté no m'ha contestat què han fet per a reclamar eixos fons que siguen, en principi, de la subsidiarietat, del principi de la Unió Europea de la subsidiarietat, perquè més del 90% de les polítiques que ací s'assenyalen són polítiques de l'autonomia, són nostres; i que el model del Partit Popular de recentralitzar Espanya i d'acabar amb les autonomies, de buidar-les de contingut, ací s'expressa d'una forma molt clara.

Bonificacions?
, polítiques de l'estat, centrals, d'acord; però tota la resta.
.
.
?
Hauríem de tindre més recursos públics.
Vostés haurien d'haver reclamat este fons en major densitat, en major quantitat.
Perquè tota la resta -la FP dual, agències laborals, portals, orientació professional.
.
.
- són polítiques nostres, que estaran infradotades per un govern, el del senyor president Fabra, que ha estat incapaç de reclamar allò que és just.
Un president de La Generalitat que deixa que l'autonomia s'estiga buidant i que no arriben els recursos, que no reclama un model de finançament, doncs, és un president que no defensa els interessos valencians.

I, mire, ningú com nosaltres voldríem que fórem el motor per a eixir de la crisi, ningú com nosaltres, però vosté ha donat una part de les dades.
I, afortunadament, tenim una societat civil que és emprenedora, que és imaginativa, que és constructiva, però que no l'acompanyen les polítiques públiques d'un Consell que se gasta, per exemple, en comprar una empresa arruïnada, com Valmor, el cost de totes les polítiques públiques de polítiques contra la desocupació, polítiques actives d'ocupació.

I li vaig a donar dos propostes.
A vore, ¿seria possible que se puguera crear una empresa en vint-i-quatre hores?
¿Vosté sap el calvari que és constituir una empresa a Espanya?
¿Ahí se podria fer alguna cosa per a fer el que han fet altres països més avançats?
Perquè és que el futur passa, efectivament, per l'emprenedoria.
Però encara estem a anys llum del que han de ser unes polítiques favorables a l'economia productiva.

I, per cert, els autònoms.
¿Podíem fer com en Anglaterra, que els autònoms facturaren pel que facturen, pel que creen?
Però no, si immediatament els posem una quota de més de quatre-cents euros, ¿com se van a fer autònoms en este estat?

Són mesures que no estan en el pla i que seria convenient acabar en eixes resistències i deixar que fóra l'economia productiva la que funcionara.

El que ens trobem és que n'hi han governs i governs centrals, els seus governs, els qui són un fre per a l'economia productiva.
Perquè vostés han basat el model econòmic en l'economia especulativa i de desastre, en la urbanització i en la bombolla immobiliària.
Reconeguen un poc la seua culpa.

Però li pregunte, ¿van a reclamar vostés la gestió de més fons que no eixos vint-i-set milions d'euros anuals.
.
.

El senyor president:

Senyor Morera.

El senyor Morera Català:

.
.
.
que contempla en este projecte?

El senyor president:

Moltes.
.
.

Senyor Morera, moltes gràcies.
(Veus)

I ara té la paraula l'honorable conseller.

El senyor conseller d'Hisenda i Administració Pública:

Sí, gràcies.

Bé, senyor Serra, li agraïsc el to constructiu i positiu d'aportacions d'idees, de reflexions, de suggerències.
I jo crec que totes les intervencions deurien anar en eixa línia, no?
Jo crec que és positiu.
«Doncs, bé, podia anar.
.
.
, donar els esforços per ací o per allà.
.
.
Els emprenedors.
.
.
»

Jo crec que anem en la mateixa línia del que estava comentant vosté, en el sentit que el que volem és que els joves s'incorporen al mercat laboral.
I perquè s'incorporen al mercat laboral és fonamental l'educació, la formació, la preparació.
I, en eixe sentit, és fonamental que s'incorporen al mercat laboral tant treballadors per compte propi com treballadors por cuenta ajena, és a dir, tant fomentar l'emprenedoria, el emprendedurismo, el autoempleo, el alta de autónomos.
.
.
I en eixe sentit, el Govern d'Espanya està donant passos en matèria de bonificació o tarifa plana en matèria de contractació com també la incorporació al mercat laboral d'eixes persones, a través de la formació, de l'aprenentatge, de la FP dual, que entenem fonamental el lligar el que és formació en les pràctiques oportunes, en l'impuls i potenciació de les beques.
I jo crec que anem en eixa línia, tant el Govern d'Espanya com la Generalitat valenciana.
I entenem que és fonamental la formació, l'experiència, les pràctiques, les beques, la FP dual i l'emprenedoria per a millorar les dades de desocupació en la Generalitat valenciana.
I en eixa línia anem, com demostren les dades que els acabe de donar.

Senyor Morera, coincidim en una cosa que ha dit vosté -de la qual cosa m'alegre-, que és el caràcter emprenedor i dinàmic de la societat i de l'economia valenciana.
I, en eixe sentit, entenem que és fonamental.
Qui crea ocupació és el sector privat, són els emprenedors; n'estem d'acord que qui crea ocupació no és l'administració pública, sinó el sector privat.
I el que hem de donar -m'alegre que coincidim, (rialles) que n'estigam d'acord-, el que hem de fer és facilitar eixa empleabilitat per part dels treballadors i eixa contractació per part de les empreses.
I, en este sentit, jo crec que és fonamental.
.
.
, decisions que estem donant.
Perquè, fons europeus, darrere d'eixos diners -estem parlant d'uns diners, de 2.
259 milions d'euros- n'hi ha inversió i darrere de la inversió n'hi ha riquesa, n'hi ha creixement i n'hi ha ocupació.
I mosatros el que estem fent és obrir el programa operatiu a tot tipus d'empreses, d'institucions i d'entitats.
Hem fet multitud de sessions formatives, informatives.
.
.
Jo m'he reunit amb tot tipus d'associacions, amb grups d'empresaris.
Estem contant-los, divulgant, fent comunicació perquè ells tinguen eixos projectes, els fiquen en marxa i això repercutisca en benefici de la societat i de l'ocupació.

M'ha parlat, precisament, de com generar una empresa en molt poc temps.
I, precisament, abans ha fet referència vosté a la presència del senyor Beteta en Alacant la setmana passada.
Bé, es quedaria en una part d'eixa intervenció, però no es va quedar en el contingut de la intervenció.
I vam estar parlant, precisament, en eixa participació que vaig tindre en el secretari d'estat, d'una línia, d'un programa que és «Emprende en tres días», que el que pretén és, en coordinació de l'administració de l'estat, de les comunitats autònomes i les entitats locals, que una empresa es puga constituir en tan sols tres dies.

Del rescat tècnic no vull parlar perquè, evidentment, gràcies al govern del Partit Popular, no hi ha hagut rescat.
La conseqüència d'un rescat, tots ho sabem, havera sigut un empobriment de la societat.
I el que ha fet el govern responsable del Partit Popular és mantindre o garantir la prestació dels serveis públics fonamentals i bàsics.

I ja, per acabar -perquè estic fora de temps-, dir-li: vosté reclama que gestionem més fons, no?
, que gestionem més fons per part de la Generalitat valenciana.
Doncs, bé, hem passat de gestionar en l'anterior programa operatiu 793 milions d'euros a gestionar 974 milions d'euros.
Però és que, a més, en matèria de Fons Social Europeu en set anys gestionem 254 milions d'euros, als quals cal afegir 51,5 de la iniciativa d'ocupació juvenil.
I això on va dirigit?
A fomentar l'ocupació, a millorar la mobilitat laboral, a promoure la inclusió social, a lluitar contra la pobresa, a invertir en educació, desenvolupament de capacitats, aprenentatge permanent, millora de la capacitat institucional i de l'eficiència de l'administració pública.
És a dir, gestionem un 22% més de fons, a la qual cosa caldria afegir els 51,5 que gestionarem en la iniciativa d'ocupació juvenil.
I, a banda d'això, tot el que directament des d'Europa o bé a través del govern d'Espanya s'invertixca en la Comunitat Valenciana.
Estem fent les coses bé, i fruit d'això és que gestionem un 22% més de fons d'un programa operatiu, el 2007-2013, al programa operatiu 2014-2020.

Gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, honorable conseller.

Dos qüestions que m'agradaria que queden reflectides en el Diari de Sessions.
En primer lloc, l'agraïment a l'honorable conseller, Juan Carlos Moragues, per les dos compareixences i la profunditat en estes i, com no, als portaveus dels grups parlamentaris.
Vullc agrair el to que han manifestat en esta compareixença, que demostra una vegada més com la discrepància i la visió diferent de les qüestions no és impediment per a la vegada donar un caràcter propositiu i un impuls al govern, com s'han donat en propostes per part dels grups parlamentaris.
Per tant, esta presidència creu que eixa és l'actitud que se deu tindre en este tipus de compareixences.

I, en segon lloc, una cosa molt important, senyories: crec que la presència hui ací de pràcticament tots els diputats d'esta comissió, de quasi tots, demostra que en estes dates, que moltes vegades saben vostés que esta institució o el govern en l'opinió pública té un debat sobre el nivell d'activitat, demostra la normalitat i el compromís dels grups parlamentaris en l'activitat i en la representativitat dels ciutadans.
Vullc aprofitar lògicament hui que és l'onomàstica de sant Jordi, tant al portaveu en este cas del Grup Socialista, com al síndic del Grup Parlamentari Popular (rialles), que estan en esta compareixença (se sent una veu que diu: «I el meu fill.
»), en nom -i al fill del conseller- de la mesa de la comissió traslladar-los la nostra felicitació.

Senyories, la primera setmana de juny continuarà esta comissió, que se convocarà amb tot l'ordre del dia que queda pendent, que és control al govern, en este cas, al conseller d'agricultura i vicepresident del Consell, i una sèrie de preguntes que n'hi han.
Totes les qüestions que se tramiten per part dels grups parlamentaris i que a data de convocatòria estiguen disposades s'inclouran en l'ordre del dia i -com dic- serà la primera setmana de juny, una vegada passades les eleccions al parlament europeu, on creiem que per una qüestió òbvia esta comissió no deu ser la que més activitat tinga durant eixos dies, per a no centrar debats que no corresponen a estes Corts i sí a l'àmbit d'espai electoral que se viurà en eixos moments.

Senyories, s'alça la sessió.

(S'alça la reunió a les 13 hores i 26 minuts)