Ind%C3%BAstria%161860.11.24%20macro.html





Comissió d'Indústria i Comerç, Turisme i Noves Tecnologies realitzada el dia 24 de novembre de 2016.
 Comença la reunió a les 16 hores i 5 minuts.
 Presideix el diputat senyor Víctor Garcia i Tomàs.
 Reunió número 14.

El senyor president:

Comencem la reunió de la comissió d'Indústria.

Li done la paraula a la secretària perquè passe llista per a vore si hi ha quòrum.
Quan vullga.

(La secretària passa llista per a vore si hi ha quòrum)

Molt bé.
Una vegada comprovat que hi ha quòrum passem a l'ordre del dia.

El primer punt de l'ordre del dia, que és la lectura i aprovació, si s'escau, de l'acta de la reunió anterior.
¿Alguna observació per part d'algun diputat dels grups parlamentaris?
¿Aprovem l'acta per assentiment?
Donem l'acta per aprovada.

Compareixença del secretari autonòmic de l'Agència Valenciana de Turisme, senyor Francesc Colomer Sánchez, per a valorar la campanya d'estiu 2016, sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís (RE número 32.
625)

El senyor president:

Passem al segon punt de l'ordre del dia, que és la compareixença del secretari autonòmic de l'Agència Valenciana de Turisme per a valorar la campanya d'estiu 2016, sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís.

Per tant, li done la benvinguda a esta comissió i li done la paraula per temps il·limitat al secretari autonòmic, al senyor Francesc Colomer.
Quan vullga.

El senyor secretari autonòmic de l'Agència Valenciana de Turisme:

Moltíssimes gràcies, senyor president.

Senyories, molt bona vesprada.

Tractarem de limitar el temps per tal de ser el més àgil possible.
Molt agraït per poder estar aquí.

En primer lloc, em permetran que expresse el condol per la pèrdua de l'exdiputada, entre altres responsabilitats, d'aquesta casa, la senyora Barberá.

I, en segon lloc, una felicitació, que crec que és adient per tot el que hem conegut en les darreres hores, en relació als guardons, al reconeixement de les antigues i noves Estrellas Michelin en restauradors i gent de la gastronomia, els cuiners de la nostra Comunitat Valenciana.

Entrant en el contingut de la compareixença que es formula preguntant o buscant la valoració sobre la campanya de l'estiu 2016, i com que precisament en este període de l'any es complia amb la primera anualitat d'aquesta legislatura, voldria destacar, per contextualitzar, que és un moment en que estem intentant situar les bases d'un nou model turístic que pretenem per a la Comunitat Valenciana, que, com sempre, es basa o ve inspirat per la idea, per la màxima -que ja vaig assenyalar el primer dia- que hem d'intentar atrapar allò que és el millor del passat i combinar-lo adequadament amb el millor del futur, amb eixa vocació d'entendre que el turisme és un tema de tots, és un tema d'estat.

Crec que cal posar l'accent, i en això estem i hem estat i estarem per la recerca de la singularitat, de l'hospitalitat, com a tributs fonamentals per a definir el model turístic, l'aposta pels nous productes -la gestió de l'oferta és clau-, la gestió de la diversitat al capdavall, la governança col·laborativa entre tota l'arquitectura institucional pública, tota.

I, també, evidentment, les aliances adients amb el sector privat, amb les universitats, amb els centres de coneixement, amb tots aquells que puguen aportar perspectiva, talent i valor a la proposta turística que volem significar.

Els reptes fonamentals segueixen sent la desestacionalització i elevar la rendibilitat del sector turístic a la nostra comunitat.

En aquesta línia, la política turística de La Generalitat s'orienta des de tres grans eixos estratègics: incrementar la rendibilitat del sector des de la diversificació de productes i la desestacionalització; vertebrar el territori com a gran espai, diguem, per a fer possible aquesta primera divisa, des d'una nova concepció de l'espai turístic, tota la estratègia del paisatge i millorar la imatge reputacional de la Comunitat Valenciana.

Per a aconseguir estos objectius, des de l'Agencia Valenciana de Turisme ens hem posat a treballar durant este primer any en diferents línies de treball que abasten projectes que tenen la mirada posada en tota la.
.
.
, òbviament en tota la legislatura.

Una de les línies de treball és establir un nou marc normatiu per a una nova política turística.
I en aquesta línia s'està treballant en la tramitació, com saben, d'una nova llei autonòmica de turisme, oci i hospitalitat.

També l'elaboració d'un llibre blanc de turisme, que és molt important per a fer la diagnosi i situar les bases de l'estratègia de futur -des de 1990 no se'n feia cap-, així com la incorporació de criteris d'orientació turística en la gestió de la resta de departaments del Consell, mitjançant la comissió que es va crear, la comissió interdepartamental de turisme.

El turisme com a cosa de tots.
Per a l'Agència Valenciana de Turisme és bàsica la idea de la governança conjunta, governança col·laborativa.
No es pot malbaratar cap àtom de talent, cap energia de cap institució i de ningú que estiga disposat a treballar en la mateixa direcció.
Per tant, este ha de ser un temps de coordinació.

Vull destacar els més de 50 convenis i acords de col·laboració turística que hem subscrit amb diferents associacions, universitats, fundacions, municipis i diputacions.

L'impuls de la intel·ligència turística i de la formació amb capital humà i la competitivitat empresarial.
Hem apostat pel coneixement, la innovació i el capital humà.
Hem treballat en la creació d'un ecosistema d'avantguarda en eixe sentit, perquè invertir en coneixement i en capital humà sempre retorna, sí o sí, a la pròpia societat i al seu progrés.

I com a mostra de la importància per a la formació i la innovació i la vertebració territorial, La Generalitat ha iniciat i ha activat un centre de formació i innovació, el disseny del mateix, en el propi interior de la Comunitat Valenciana, amb l'objectiu també de convertir-se en una incubadora de formació, de capital humà i d'acceleració empresarial.

Un altre dels programes que s'han activat durant este primer any de legislatura ha sigut el programa Accetur, com accelerador d'empreses, que amplia el marc estratègic de la xarxa històrica dels CDT en la seua aposta per la professionalització i l'excel·lència del capital humà.

Així mateix, un altre objectiu en el que estem treballant i hem donat passos és impulsar un clúster, una mena de clúster que integre Invattur, la xarxa de CDT, els centres de recerca universitaris amb tots els convenis que hem subscrit amb tot el sistema universitari públic i les cambres de comerç, per a qualificar el producte amb l'objectiu de buscar la diferenciació en front de l'estandardització, que és el gran repte i el gran desafiament total per jerarquitzar els deures que tenim: diferenciació front a estandardització.

La promoció turística i nou enfocament de productes turístics.
Per a donar impuls a la reputació de la comunitat abans de l'estiu es va presentar el disseny d'una campanya de promoció turística basada en el que som, amb la qual convidem als viatgers a gaudir del Mediterrani en viu.

Les darreres informacions que tenim d'una mena d'informe auditoria externa és que la campanya que s'està fent encara i que perdurarà fins l'any que ve en la Comunitat Valenciana, des de la perspectiva turística, està rebent els millors indicadors.
En este sentit, és la comunitat autònoma que està rebent els millors resultats en virtut de les enquestes objectives que s'estan fent d'acord amb les campanyes de totes les comunitats autònomes.

Vullc assenyalar, des de la humilitat, però també des d'una certa satisfacció, que la campanya que vàrem activar gaudeix d'este reconeixement per part de les.
.
.
, diguem del xequeo o de la fiscalització externa que hem fet per tal de valorar l'evolució en estos primers mesos, en estos primers compassos de la campanya.
Una campanya basada en l'autenticitat, en allò genuí, en el producte, en el territori, etcètera, que ja va ser presentada en el seu moment.

A més, respecte a la promoció en fires turístiques, és cert que no podem arreplegar fruits d'arbres que no es varen plantar mai -això és una lluita sempre inacabada, allò de millorar la intel·ligència de mercats-, però hem estat en 45 certàmens turístics i 210 actuacions directes en mercats emissors, els convencionals i els emergents, fent front i defenent, lògicament, les nostres destinacions.

D'altra banda, en aquesta nova etapa cal destacar que des de l'agència anem a donar un nou enfocament, hem donat un nou enfocament i seguirem als productes turístics, on van a tenir més visibilitat aquells segments de la demanda.
Una demanda cada vegada més segmentada, més especialitzada, en el turisme sènior, cultural, accessible, LGTB, perquè entenem que així ho necessitem pel bé del conjunt del turisme valencià.

Per tot això, volem exhibir el millor, la millor vessant de la nostra oferta turística, la que ens ha de posicionar com a una destinació oberta, plural, accessible, singular i sobretot amb uns valors que estan molt lluny de la imatge amb la qual de vegades, massa vegades, se'ns ha relacionat en els darrers anys.

A més de treballar i donar visibilitat als segments turístics, estem donant un nou impuls al binomi cultura i turisme, mitjançant iniciatives com la taula del turisme cultura.
Molt important conjugar i combinar i aprofitar les sinèrgies amb l'administració cultural.

El projecte Â«València, ciutat de la seda 2016Â», que és un projecte de llarg recorregut.
Este matí tenia un acte, un nou acte de presentació d'este projecte davant el sector turístic en el CDT, un acte que sincerament pense que he resumit molt bé -i quan vulguen estaria encantat de fer una monogràfica sobre el producte turístic de la ruta de la seda.
I esta vesprada, posteriorment, també n'hi ha una trobada molt important amb 10 ambaixadors de tota la ruta occidental de la seda en eixe exercici de divulgació i de defensa i de situar a València en el món en este sentit.

L'aposta pel turisme cultural forma part de l'estratègia de la legislatura.
I cal assenyalar que el turisme cultural ens posiciona en un mercat, a més a més, amb un poder adquisitiu més rellevant amb capacitat de generar impacte econòmic en el conjunt de la societat.
Tot el que invertim en turisme té un retorn en la cultura i probablement a l'inrevés també.

Hi han altres productes, com la ruta del Grial, que hem avançat, en el que són les relacions amb el govern d'Aragó, la universitat de Saragossa, amb les actors privats per tal d'activar aquesta ruta, entre altres.

Estratègia centrada en vertebrar el territori i inversió en infraestructures.
Cal remarcar que és fonamental apostar pel nostre paisatge i identitat mediterrània.
Per això, la nostra estratègia ha d'estar centrada a vertebrar.
.
.
a vertebrar el territori, una idea en la qual ja s'està treballant al costat de les universitats.

En concret, assenyalar que estem propiciant el desenvolupament supramunicipal, mitjançant nou plans de competitivitat turística i territorial en 2016.
I que en 2017, si tot surt raonablement bé, el que tenim contornejat és que es puguen incorporar cinc espais supramunicipals, cinc mancomunitats o agrupacions de municipis més en el que és un projecte molt interessant, sobretot de creació de producte en base al millor del territori.

La lluita contra l'intrusisme.
És fonamental entendre que l'objectiu de professionalitzar passa per combatre la competència deslleial i, des del que en este moment, en 2015, vam improvisar o vam articular una campanya especial de.
.
.
, com una mena de xoc, en 2016 l'hem intensificada.
I en breu tenim una mesa contra l'intrusisme, que hem ampliat moltíssim la participació d'actors públics i privats per tal de revisar l'estat de la qüestió i reforçar l'estratègia per a combatre el que és un problema global, que se'ns dubte condiciona, diguem-ne, moltes coses, però sobretot la pròpia reputació, el model i la idea de professionalitzar el sector turístic.

La valoració de la campanya turística de l'estiu de 2016 i en el marc d'este preàmbul que s'agraïx molt que m'hagen permés explicar, en el marc d'eixa estratègia he de dir.
.
.
, he de dir, primera i principal, que com la setmana passada en Exceltur vam presentar un informe que hem treballat conjuntament, que es diu Impactur, que valora especialment la participació, la contribució al turisme en el PIB, en la creació de llocs de treball, en la capacitat de generar dinàmica tributària, el que la societat.
.
.
.
el retorn que ofereix l'activitat turística per a la recaptació i per a la política d'ingressos en general, etcètera.
.
.

Ja vam explicar que les xifres -jo les vegades que he vingut no me recree molt en les xifres-.
.
.
les xifres són -ara explicarem alguna cosa, lògicament-.
.
.
, però les xifres són bones en Exceltur, que és el principal lobby d'empreses i d'iniciatives i d'actors turístics a nivell de tot l'estat espanyol.

Els informes que fa Exceltur des de sempre han sigut, com saben vostés perfectament, una referència de qualitat i de fulla de ruta per a interpretar i per a analitzar i diagnosticar i prescriure el que toca fer en el sector turístic.

Però vàrem dir una cosa que jo vull destacar aquí.
Vull dir, ara les xifres van bé perquè tenim -viento de cola van dir ells, gent que va vindre de Madrid especialment-.
.
.
però tenim vent de cua.
Vull dir, hi ha una conjuntura internacional bona perquè les xifres siguen com les que vaig a dir.

Però això no ens deixa exactament en un lloc de zero conformisme i zero relaxació mental, sinó ens deixa en el lloc d'espavilar, d'activar, de reaccionar i de fer els canvis necessaris perquè en qualsevol conjuntura -que vindran altres conjuntures no tan favorables com la qual estem vivint en este moment-, poder plantar cara i poder ser, si és possible, encara més competitius.

Tots els indicadors, observatoris i baròmetres ens indiquen que 2016 ha segut.
.
.
és parla d'un any de rècord.
Decline esta nomenclatura.
Ha segut un molt bon any turístic, tant en termes d'arribades de turistes internacionals com en les seues pernoctacions i també en despesa en destinació.
Les fonts que vaig a citar, perquè cal dir d'on vénen les dades que un dóna, Frontur, Egatur, hotelera, extrahotelera, de l'Institut Nacional d'Estadística, estes tres vessants i, també, lògicament, l'aparell analític de la pròpia agència.

L'estimació d'evolució dels principals indicadors de l'activitat turística realitzada per al conjunt de la temporada estival, entesa aquesta com a suma de juny, juliol i agost, setembre, és en termes generals molt positiva; valoració que se sustenta en el clar creixement experimentat pels mercats internacionals, com he dit, en volum d'arribades, pernoctacions i despesa total.

Vull dir-los.
.
.
Vull fer, em permetran, un breu parèntesi, perquè malgrat l'anunci enguany del brexit, que a les vint-i-quatre hores havíem convocat el Consell Valencià de Turisme per tal de.
.
.
no crear un comité de crisi, perquè no es tracta d'això.
Pensant que el turisme britànic és el principal mercat emissor que tenim, vam constituir -i li hem donat continuïtat, i li continuarem donant continuïtat, i feina i capacitat de reacció- una comissió d'anàlisi i seguiment en el, en el.
.
.

Especialment, el mercat britànic ha crescut en 2016, malgrat l'anunci del brexit -encara queden dos anys per a la desconnexió i caldrà negociar moltes coses-, però en 2016 m'avance a dir que el turisme britànic ha tingut.
.
.
, el mercat britànic ha tingut un comportament en la Comunitat Valenciana per damunt de la resta d'Espanya.
Ha crescut un 14,6%.
Això que l'INE va anunciar l'altre dia que la despesa -variable també molt important; no és tan important contar quants turistes vénen, sinó també la capacitat de generar dinàmica econòmica- ha crescut la despesa un 8%.

Per tant, estem en un 31,8%, si no ens falla la memòria, del turisme exterior que rebem, que és britànic-, aproximadament uns deu punts per damunt de la mitjana espanyola.

En els quatre mesos de la temporada estival, la Comunitat Valenciana ha rebut 3,7 milions de turistes internacionals, la qual cosa representa prop d'un 13% més que l'estiu de 2015, i que aquests turistes internacionals realitzen una despesa total superior als 3,67 milions d'euros.
.
.
, tres mil -perdó-, el que suposa un increment de l'11,7% enfront del mateix període de 2015.
Que en la planta hotelera de la Comunitat Valenciana es generen 13,4 milions de pernoctacions, la qual cosa suposa un increment del 5% enfront l'estiu de 2015 i 9,5 milions d'euros de pernoctacions extrahoteleres -la resta de tipologies d'allotjament-, que suposa un 12,5 més que l'estiu de 2015.

Respecte a l'evolució d'afiliació a la seguretat social -una altra perspectiva d'aproximació a les dades del turisme-, l'acumulat de gener a octubre ha augmentat un 6,8% respecte al mateix període de 2015.

El Revpar, que és un paràmetre, és una mètrica que valora rendibilitat de les habitacions hoteleres -una dada molt sensible sempre en el sector turístic-, ha crescut un 13%.

Vull acabar dient que la.
.
.
Clar, m'han preguntat per l'estiu, però vull dir-los també que el fenomen de la desestacionalització, que seria un error examinar-lo en funció de.
.
.
en funció d'una única mirada, una única lectura de tota la Comunitat Valenciana -no és el mateix, sens dubte, Benidorm, per exemple, que València ciutat, o que un poble de l'interior, que té les millors intencions i ambicions col·lectives de ser una destinació turística-, la desestacionalització no avança al mateix ritme, evidentment, ¿no?
És un desafiament que tenim.

Però, des de final de l'estiu, vull dir-los, i ja els anticipe, que els registres són positius i que hi ha una tendència alcista francament encoratjadora.

Moltíssimes gràcies en esta primera intervenció.

El senyor president:

Molt bé.
Moltes gràcies, senyor Colomer.

I passem ara al torn dels grups parlamentaris.
Comencem pel Grup Parlamentari Compromís, que és el que ha sol·licitat la compareixença.
Té la paraula la senyora García per un temps de huit minuts.
Quan vullga.

La senyora García Muñoz:

Moltes gràcies, senyor Colomer.

Entenem que sol·licitar la seua compareixença perquè ens done compte sobre un sector tan important per al País Valencià com el sector turístic és important, i en la nostra intervenció li demanarem que amplie alguna de les xifres que ens ha presentat.
Li preguntarem al respecte de quins tipus d'avanços estan produint-se en determinats aspectes del sector turístic, però el que volem destacar és eixe.
.
.
-que també ho ha destacat vosté- és, digam, eixe impacte positiu que se té sobre l'economia d'este sector.

Estem parlant d'un sector que en el 2015 va tancar l'any representant un 13,2% del PIB del País Valencià, un 6% més que en 2014, i creant un 14,4% de l'ocupació en el nostre país.

El sector turístic dóna treball a més de 258.
000 persones en la nostra terra i, per tant, entenem que és un dels sectors a mimar per la nostra pròpia economia.

Una de les preguntes que anem a fer-li i un dels aspectes en què ens agradaria que ens ampliara la informació és al respecte de quin tipus de turista estem rebent, d'on vénen els turistes que ens visiten i quin tipus de producte turístic consumixen.
No és el mateix aquell que ve a estar en la platja dos setmanes, volta i volta, com que aquell que ve a conéixer el nostre patrimoni o la nostra cultura.

Una de les preguntes que teníem per a fer-li, que vosté ja ha destacat, sobretot és la que té a vore amb el Regne Unit: ¿el brexit com pot afectar al nostre sector turístic?
Perquè si representa un terç dels visitants que tenim, evidentment hem de tindre estratègies per a poder, digam, atendre'ls i vore de quina manera els pot afectar el fet d'eixir de la Unió Europea.

Però no només això.
Els turistes que més ens visites de l'estranger són turistes europeus principalment: italians, dels països nòrdics, però, sobretot, també, el mercat francés, que té un 24% en la nostra, digam, quota de visitants estrangers.
Amb la qual cosa sí que voldríem saber quines són les estratègies que tenen preparades per a afrontar el turisme europeu i de fora d'Europa a mitjà i a llarg termini i com pot impactar.
.
.
o quines oportunitats pot suposar aquest tipus de turista dintre d'este sector econòmic que estem tractant avui.

Com hem vist, i com vosté ens ha dit, les dades que ens ha presentat són dades molt positives.
Però, com vosté també ha dit, estem aprofitant una conjuntura internacional que afavorix que el visitant trie el País Valencià o trie l'estat espanyol com a destinació.

Sí que voldríem que ens, digam, ens informara de quina manera s'està treballant, des de l'administració pública, per tal millorar el marc jurídic i establir un millor clima en la innovació i en la immersió per a la posada en marxa de polítiques que configuren un nou model de turisme que es base en un creixement de qualitat, sostenible i inclusiu.
Perquè no només ens interessa que la gent ens visite, sinó ens interessa també saber com ens visita.

I també ens interessa saber de quina manera el propi.
.
.
el propi ciutadà del País Valencià és també un turista quilòmetre zero per al propi País Valencià.
I, un poc, quines són les mesures que s'estan desenvolupant perquè participen tots els actors del sector i perquè també el sector puga donar creixement per ell mateix.

El turisme no pot anar en detriment de la gent, no pot significar baixades de sou, no pot significar un esgotament dels recursos naturals.
Tot el contrari, el turisme ha de ser una oportunitat per conéixer el nostre medi natural i protegir-lo, per conéixer la nostra cultura i el nostre patrimoni i sensibilitzar-nos amb ell i que tot això siga una excusa o siga un motiu per a crear ocupació a través de pimes i micropimes que milloren el nostre teixit, digam, tant associatiu com productiu en este sentit.

La diversificació i la desestacionalització són claus per a crear aquest tipus de sector econòmic que estem intentant desenvolupar, però també per a garantir un impacte menor a nivell ambiental i, digam, major a nivell social, perquè podem fer de la nostra bona vida, de la nostra manera de viure una manera no només per a oferir al que ve, sinó també una manera de generar economia per a la vida mediterrània en si.

I el fet de la nostra cultura i com vivim la nostra cultura és de per si un model sostenible.
Al ser un model sostenible, podem generar econòmicament, digam, sectors relacionats sobretot en el consum i en l'oci que ens ajuden a transformar-nos en els nostres propis turistes, per dir-ho d'alguna manera, que, al cap i a la fi, un turista és un consumidor d'emocions i d'experiències, i tant se val d'on vinga.
I, sobretot, si eixes experiències li ajuden a conformar-se i entendre quin poble és el que viu, millor que millor.

En eixe sentit, sí que ens agradaria conéixer quines polítiques s'estan posant en marxa per.
.
.
, i si eixes polítiques que s'estan posant en marxa s'han vist ja reflectides dintre d'esta campanya d'estiu.
El fet de tindre un producte turístic propi basat en la nostra cultura, en el nostre medi ambient i en el nostre patrimoni, si això s'ha traduït d'alguna manera o ha tingut algun impacte a nivell d'aquesta campanya.

I, finalment, per a acabar, també volem destacar la importància de la sostenibilitat del turisme.
En termes del consum, dels recursos naturals que pot tindre per tots els serveis públics que s'utilitzen i també en l'impacte que pot tindre respecte a la protecció del nostre medi.

En aquest sentit, han anunciat que La Generalitat participa en tres programes de cooperació transnacional europea sobre eficiència energètica i creixement sostenible, Med i Alter Eco.
Estos programes tenen l'objectiu de millorar l'equilibri entre l'atracció turística com a font de creixement econòmic i la conservació dels valors clàssics de la ciutat mediterrània com a exemple de sostenibilitat.

I sí que ens agradaria saber quins avanços s'han produït al respecte d'aquests dos programes, perquè entenem també que no només el turisme ha de ser una oportunitat per a fomentar la cultura, sinó també per a fomentar i realitzar la sensibilització a nivell ambiental respecte dels nostres paisatges i del nostre entorn natural.

La campanya d'estiu, i en conjunt de tot l'any 2016, mostra un dinamisme i una competitivitat en el nostre sector que va batent rècord rere rècord.

Per tant, ara més que mai, hem de tindre una política activa per tal de garantir la seua inclusivitat, la seua sostenibilitat i el fet que els bons temps ens preparen per a, quan eixos temps no siguen tan bons, tindre fonamentada una oferta turística que puga, digam, esdevindre un sector econòmic per ell mateix dintre també del nostre propi país.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyora García.

Passem ara al Grup Parlamentari Podem.
Té la paraula el senyor Torres per quatre minuts.
Quan vullga.

El senyor Torres García:

Gràcies, president.

Bona vesprada als senyors i senyores diputades.

Gràcies al senyor Colomer per vindre de nou.

Jo crec que és la persona que més ha comparegut en comissió en esta legislatura.

La veritat que ens ha aportat unes dades que són molt positives.
No ho podem negar.
És un sector molt agraït el del turisme, perquè la veritat que, any rere any, les dades, les mires d'una manera o altra, doncs, bé, sempre podem trobar la part positiva.

Vosté ha donat unes dades quantitatives sobre les visites, inclús l'augment de la demanda de treball i de les ofertes.
No sé si té dades un poc més qualitatives.
Fea referència la companya de Compromís ara sobre els impactes que ha pogut tindre el turisme en la Comunitat Valenciana a nivell ambiental, econòmic, social.
.
.
Igual és massa prompte per a poder avaluar-ho, no sé si les tenen.
Però, bé, si tinguera alguna dada o estan treballant sobre eixos aspectes, ens agradaria saber què s'està fent.

Reiterar també les felicitacions als restaurants que han aconseguit l'estrela Michelin, perquè són ambaixadors de la nostra gastronomia i són ambaixadors del nostre producte.
I la veritat que era curiós que foren pocs els restaurants que tenien eixos guardons en la Comunitat Valenciana amb la qualitat del producte que tenim i amb l'excel·lència en la gastronomia.
I crec que això serà també un impuls de cara a atraure un nou tipus de turisme que busca eixa qualitat i el coneixement d'eixos productes.
No sé si han valorat també l'impuls d'eixes iniciatives i com es podria donar a conéixer, encara que la pròpia estrela ja és un mecanisme de promoció.

És curiós, ¿no?
, que a pesar del brexit hagen augmentat els turistes britànics.
Però ens preocupa un poc que estigam oferint uns paquets turístics que a la millor no és el tipus de turisme que estem demandant per a lluitar contra eixe turisme que alguns anomenen de borratxera i que, bé, i que està tan criticat sobretot al centre d'algunes ciutats com la de València, i inclús també en Benidorm, cada vegada és més criticat.
No sé si estem rebaixant la qualitat del nostre turisme i això fa que vinguen més turistes d'eixe tipus que, bé, que al final fan que una cosa com el brexit tampoc importe molt perquè, bé, oferim productes de molt baixa qualitat.

També voldria saber si li donen també una altra explicació a l'augment dels turistes que tenim.
I a la millor seria més per l'augment de turistes d'altres nacionalitats, perquè la situació en el Mediterrani i els conflictes que estem vivint en alguns països nosaltres entenem que puguen haver desplaçat molts turistes que visitaven el nord d'Àfrica, i sobretot els països del Magreb, cap a les nostres costes.

Evidentment són turistes que busquen el sol i platja.
I no sé de quina manera aconseguirem lluitar contra la desestacionalització, però, bé, sempre és positiu que eixos turistes reconeguen que nosaltres tenim unes platges i un sol del que poder gaudir en els seues períodes vacacionals.

Ha parlat, bé, un 6,8 en l'augment del creixement del treball.
La veritat que són dades que acompanyen el creixement que ha hagut al llarg de l'any també en altres sectors.
Ens preocupa.
.
.
, normalment es vincula el creixement de llocs de treball en les dades d'estiu amb llocs de treball.
.
.
són temporals i moltes vegades molt precaris.
No sé si estan portant un seguiment de quin tipus de contractes s'estan fent i si estan controlant també que dintre del sector, encara que puga ser competència d'altres conselleries, si estan coordinades també en estes conselleries per lluitar contra eixa precarització i també eixa estacionalitat en els llocs de treball.

I per acabar, bé, ficant l'èmfasi, per exemple, en els cambreres de pis en què ací ja aprovàrem una proposició no de llei perquè es pogueren fer respectar els dret laborals d'aquest col·lectiu.

Gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor Torres, per la seua intervenció.

Passem ara al Grup Parlamentari Ciudadanos.
Senyor Woodward, té quatre minuts.
Quan vullga.

El senyor Woodward Poch:

Sí, buenas tardes.

Agradecerle de nuevo la visita, como ha comentado mi compañero.
Y, vuelvo a decir, es de agradecer su presencia.

Venimos a hablar de la campaña de verano de 2016 y desde nuestro grupo nos surgen una serie de preguntas.
Usted dice que las cifras han sido muy buenas al tener un viento de cola importante, pero que también se ve que tenemos un viento en contra también -puede ser- que puede afectar en el futuro a las cifras que ha comentado antes sobre el incremento de pernoctaciones.

Para nosotros el crecimiento del mercado internacional es importante.
Usted ha dicho que cifra el turismo británico, que es el principal foco de turismo en la Comunidad Valenciana, con un incremento de un 14%.
Lo que no nos gusta mucho es que el incremento del gasto haya sido un 8%.

Entonces, desde nuestro grupo nos gustaría saber qué tipo de turismo, si tiene los datos, el tipo de turismo que es el que ha venido a la Comunidad Valenciana durante el año 2016 en relación a los años anteriores.
Si es un incremento del turismo de baja calidad, de media calidad, de alta calidad en relación a, digamos, el dinero que pueda dejar en el territorio de la Comunidad Valenciana.

Ha hablado que el principal turismo es el turismo inglés.
Y me gustaría saber qué otro tipo de turismo es el que nos visita y saber qué ha pasado con el turismo nacional o cuál es el peso que tiene el turismo nacional en las cifras que nos ha dado.

También nos gustaría saber….
Ha detallado que hemos estado presentes, la Comunidad Valenciana, en 45 certámenes turísticos o vamos a estar al final del año, del 2016.
Y realmente aunque está en la cifra de los presupuestos, me gustaría saber el importe de estas participaciones en los certámenes turísticos feriales y también cómo pueden… o si tienen alguna herramienta para ver o reflejar el incremento del turismo debido a esta, a esta… a atender a estos certámenes turísticos.

Una de las cosas que son interesantes es el incremento de la afiliación a la seguridad social, pero realmente nos gustaría saber si tiene cifras o tiene datos de qué tipo de contratos son los que se han materializado en el tema del turismo, y sobre todo en la parte del verano; el salario medio de la gente que ha estado contratada, también la duración de los mismos.
Si se ha detectado algún tipo de contratos que van anulándolos y volviéndolos a hacer, sabiendo que es una temporada larga, de tres meses.

También si tienen algún tipo de datos sobre la economía sumergida en el sector, tanto de los apartamentos turísticos ilegales, pero también dentro del sector de los trabajadores que se puedan contratar.

Y también hay un par de temas que son interesantes para nosotros, que es el tema de las playas.
Entendemos que es un control que tienen que llevar los ayuntamientos localmente, pero nos gustaría saber si hay algún tipo de control por parte de la conselleria, por parte de la Agencia Valenciana de Turismo, para comprobar el estado de las playas durante el verano, porque durante el verano -le puedo poner el ejemplo del municipio de Denia- han estado en pleno agosto prácticamente sucias durante todo la temporada estival de agosto, por tema de algas o lo que sea.
Pero quiero saber si hay algún tipo de control, aparte del que hace el ayuntamiento, por parte de la agencia valenciana.

Y aunque tengo un par de preguntas más, me gustaría saber el tema de las playas, el tema de accesibilidad a las mismas.
Sé que se logró una PNL para llegar a un acuerdo por el tema de accesibilidad, sé que aquí hay muchas administraciones implicadas, pero ver si esto se puede desarrollar en un futuro.

Y, por último, aunque no llega aquí a colación, pero me gustaría saber qué espera del proyecto de ley de turismo, ocio y hospitalidad de la Comunidad Valenciana, que tienen en proyecto, en relación a las cifras de turismo que vamos teniendo.

Muchas gracias.

El senyor president:

Gràcies per la seua intervenció.

Passem ara el Grup Parlamentari Popular, per temps de quatre minuts.

Senyor Pastor, té la paraula.
Quan vullga.

El senyor Pastor Llorens:

Gràcies, president.

I gràcies al secretari autonòmic per vindre de nou a la comissió.

A ver, yo he escuchado que los retos, en palabras del señor Colomer, que los retos siguen siendo prácticamente los mismos que teníamos hace un año.
Los retos, ¿eh?
Lo que sería también interesante saber… o lo que yo digo al menos es que yo las soluciones, desde el Grupo Popular, las soluciones no las acabamos de visualizar.
Eso por delante.

También queremos decir que no todo ha sido color de rosa, como se suele decir, durante la campaña estival, que es para lo que usted ha venido aquí a hablar.
No ha venido a hablar de las muchísimas cosas que ha comentado durante su intervención, sino creo que la petición del Grupo Compromís ha sido para hablar concretamente de la campaña estival.
De eso ha hablado bien poco en la parte final.
Lo que más ha utilizado usted el tiempo ha sido en preámbulo.
Pero yo le quiero decir en ese sentido, como le digo, que en período estival, en la campaña estival no todo ha sido color de rosa.

Y recuerdo perfectamente, al hilo de ello, que el mismo día que usted y el president del Consell de la Generalitat valenciana, el señor Puig, presentaban la marca Â«MusixÂ» para dar cobijo, dar paraguas a todos los festivales de la comunidad, como recurso y como atractivo turístico, ese mismo día se anunciaba también por parte del Consell la suspensión de uno de los festivales más importantes de música que se celebra en esta comunidad, como atractivo turístico, como es el Marenostrum de Alboraya.

Por lo tanto, no ha sido todo color de rosa.
Yo sé que su partido no estuvo detrás, señor Colomer, de tal decisión.
Me imagino, por lo que he leído, visto y oído, que fueron otros partidos los que finalmente apuntaron más en la línea de la solución a la que se llegó, pero eso está ahí.

Le quiero decir también a usted que en verano recuerdo que anunció usted también, junto al presidente Puig, un convenio con Cataluña, para potenciar recursos turísticos de esta comunidad, como son los olivos milenarios del norte de Castellón, del sur de Cataluña y para anunciar y promocionar también el arte rupestre del Mediterráneo.

Y yo le quiero decir que de aquello no sabemos absolutamente nada más.
Y si hay que saber algo más, a mí me gustaría que usted convenciese a los grupos que están en el gobierno para que aprueben las enmiendas del Partido Popular, que van dirigidas precisamente algunas de ellas, en ese sentido, a potenciar esos valores que usted firmó con Cataluña, pero que en los presupuestos para 2017 le asigna cero euros.

Quería comentar también cuestiones importantes.
Y decirle que en Fitur este año la patronal preveía, el sector anhelaba, textualmente, que 2016 fuese el último año en que haya un mercado de última hora.
Y decían los representantes del sector, es decir, el fin del rosario de ofertas que los empresarios tienen que organizar para que se puedan ocupar las camas.
Me gustaría saber si eso ha sido así o no ha sido así.
Es decir, si 2016 ha sido el fin del año del mercado de última hora o todavía continúa habiendo un mercado de última hora importante.

En plena campaña de verano también, usted, desde la Agencia Valenciana de Turismo, como secretario de la Agencia Valenciana de Turismo, decía que pese a los datos -y lo tengo entrecomillado- positivos del sector, que es prácticamente lo que hoy ha dicho aquí en preámbulo, en su intervención, este gobierno se parece a las empresas que nunca están satisfechas.
Y yo comparto eso, y además lo apoyamos que ustedes piensen así.
Toca pasar a la ofensiva para estar en la vanguardia.

Y yo le quiero preguntar…, que eso suena muy bien, que eso está muy bien, como la mayoría de las afirmaciones que usted siempre suele hacer, pero quiero saber qué medidas concretas hay detrás de esas buenas intenciones.
Es decir, no podemos caer en la autocomplacencia de los datos del presente, eso está muy bien y todo el mundo lo comparte, pero yo quiero saber detrás qué es lo que hay.

Ha hablado usted de la coyuntura internacional que nos favorece, que llevamos el viento en cola.
Y es cierto.
La inseguridad que en estos momentos hay en el norte de África, en Turquía, incluso en París -en la vecina París, ¿eh?
, que todo el mundo sabe que este verano mucha gente ha renunciado a viajar a París, que está ahí al lado, que no está en el norte de África, ni que tampoco está en Turquía, París está ahí al lado-, precisamente por la inseguridad que vivió durante el invierno.
.
.

Bueno, pues yo quiero saber exactamente qué planes tiene la Agencia Valenciana de Turismo, qué planes tiene el gobierno del señor Puig para, en el supuesto hipotético -ojalá sea más pronto que tarde, fíjese la contradicción aparente, pero ojalá sea más pronto que tarde-, esos territorios vuelvan a tener un estado de normalidad y de paz que merecen, porque entonces vendrá un problema…, probablemente, hipotéticamente, el bien de unos traerá el repunte en negativo para el sector turístico valenciano.

Y yo quiero saber exactamente qué medidas hay propuestas para que los datos coyunturales que nos favorecen en estos momentos y se traducen en venida masiva de turistas a nuestra comunidad, sobre todo extranjeros, quiero saber qué medidas tiene la agencia valenciana en concreto para paliar lo que deseo ocurra más pronto que tarde, es decir, la paz en los territorios del norte de África, Turquía y a la vecina París.

Muchas gracias.

El senyor president:

Gràcies, senyor Pastor.

I per acabar les intervencions dels grups parlamentaris, el Grup Parlamentari Socialista, que també sustenta al Consell i, per tant, acaba també en quatre minuts.
Senyor Arques, té la paraula.

El senyor Arques Cortés:

Gràcies.

Bueno, agradecer la presencia del secretario autonómico.
La pregunta o la comparecencia era la campaña de 2016, pero aquí todo el mundo ha hablado de todo.
Fitur es en enero y la campaña turística empieza en junio.

Los datos o las cifras son magníficas, el número de turistas, en días de alojamiento, en incremento del gasto.
El 8% de incremento del gasto es un porcentaje muy importante, ¿eh?
, muy importante.

Y en el recorrido al final siempre del ámbito turístico hay tres elementos -ahora sumaríamos un cuarto que ha aparecido nuevo, que es el brexit, que mostraba usted una preocupación-, y siempre son los mismos.
La desestacionalización del producto, que creo que lo estamos trabajando muy bien porque, aunque las cifras de verano son espectaculares en ciudades como Benidorm, la ciudad turística por excelencia, llegaba a un cien por cien de ocupación, pero el resto de ciudades están funcionando muy bien en todos los periodos del año, en las cuatro estaciones.
Y también estamos intentando equilibrar el interior con el concepto sol y playa, que al final también es esa gran lucha que hay entre turismo de interior y turismo de costa, sol y playa.

La oferta complementaria, que es fundamental para desestacionalizar, todos hemos visto…, bueno, nos hemos alegrado de los reconocimientos de las estrellas Michelin.
Pero el patrimonio, las propias fiestas locales, son las que realmente hacen que desestacionalicemos el mercado, la cultura, el turismo de medio ambiente, el turismo musical, el idiomático, que son nueve meses, excepto el verano que nos va muy bien ese tipo de turismo, el de los nueve meses, el turismo idiomático, el universitario…

Y hay un elemento que, bueno, ha marcado la preocupación de todos los grupos, que es el brexit.
En primer lugar, bueno, la prudencia que corresponde a este…, bueno, a este elemento tan importante, que es la, la…, bueno, pues la salida de Reino Unido de Europa.

Pero, bueno, parece ser que en la última feria que ha vuelto a haber de Londres, estuvo en el mes de noviembre, la primera semana, estuvieron nuestra diputación de Alicante, el Consell, la Agencia Valenciana de Turismo sentadas en la misma mesa, coordinándose, trabajando el turismo británico.
Y parece ser que, bueno, que el impacto no va a ser tan importante como pensábamos que iba a ser y que se tratará realizando actuaciones o articulando actuaciones para que el impacto sea menor.

De todas formas, también ha…, también aviso que la, la… la legislación o la normativa de Reino Unido respecto a la Unión Europea será la misma que tienen países con convenios bilaterales, por ejemplo, Noruega, que no son miembros de pleno derecho en la Unión Europea, pero tienen convenio bilateral y prácticamente tienen las mismas fórmulas de trabajo como los 28 y 27 países que se incorporarán en la Unión Europea.

Y luego, hay un elemento que yo difiero de muchos de los grupos políticos, y es… La coyuntura evidentemente nos favorece, el viento de cola nos favorece, pero no olvidemos nunca que los criterios de seguridad en nuestro país son mucho más altos, o los indicadores mucho más altos, que en cualquier país.
Es más seguro pasar las vacaciones en España o en la Comunidad Valenciana que no en París, y en Bruselas, y en Bruselas, pero muchísimo más, y desde hace muchos años.

Por lo tanto, eso es un… es una medalla que nos tenemos que poner.
Las fuerzas y cuerpos de seguridad del estado han trabajo muy bien, han, han…, bueno, han sido capaces de hacer que el turismo sea un elemento de todos, no solo de la conselleria o la agencia valenciana, sino que sea un elemento de la cultura, pero también de la seguridad, la seguridad ciudadana.
Por lo tanto, claro que somos más seguros que París y que Bruselas.

Y, por lo tanto, es un elemento que aunque haya países en el norte de Europa…, o que estén en guerra, es un elemento que nosotros hace muchos años que tenemos ya…, y esperemos que siga muchos años, que tenemos en un alto nivel, que es la seguridad en nuestros… para nuestros turistas en nuestro país, y en todas las comunidades.

Y poquito más.
Decir que cuando las cosas van bien, las modificaciones legislativas están ahí.
Y ha preguntado el compañero del Partido Popular qué necesita o qué medidas de futuro hay.
Las medidas de futuro son la ley del turismo, ocio y la hospitalidad.
El gran problema que tiene ahora mismo el turismo en la Comunidad Valenciana es el intrusismo, el intrusismo y los apartamentos irregulares.

Y, por lo tanto, yo creo que la ley de turismo, ocio y hospitalidad va a dar… va a dar salidas a esos problemas.

Y aprovechando que me lo ha…, que se me había pasado, le preguntaba al secretario autonómico que también explique un poco la promoción de la campaña 2016, que se presentó un poco justa de tiempo -fue en abril o en mayo-, pero que ha sido una campaña muy intensa, muy maja y que ha funcionado muy bien en el tema… de esta campaña que hemos hecho de promoción turística 2016.

Muchas gracias.

El senyor president:

Molt bé.
Moltes gràcies, per les intervencions dels grups parlamentaris.

I ara, per a contestar el senyor Colomer, també per temps… sense límit de temps.
Quan vullga.

El senyor secretari autonòmic de l'Agència Valenciana de Turisme:

Moltíssimes gràcies, senyories, per les seues aportacions.
Intentaré contestar a totes les moltíssimes preguntes, lògicament, que han formulat.

La representant de Compromís preguntava per…, molt encertadament, pel perfil de turistes, pels mercats emissors, per la generació de dinàmiques positives al sí del nostre territori, totes les derivades que es poden establir.

Efectivament, el mercat britànic és important.
Hem experimentat un creixement -aniré per parts-, un creixement molt significatiu del mercat emissor francés, Alemanya, Itàlia… València ciutat és una destinació cada vegada més estimada pel públic, pel mercat d'origen italià, Holanda, els països nòrdics.
Pràcticament tots els mercats convencionals, també els asiàtics, comencen a repuntar.

El mercat interior valencià no el podem descuidar.
Pensem que és un potencial que cal prestar-li més atenció, entre altres coses, per una qüestió també identitària, d'autoestima i que puguem facilitar un flux de turistes, de visitants, d'excursionistes, de coneixement al cap davall de la gent d'Alacant en Castelló, de Castelló en València; l'interior d'Alacant és desconegut per molta gent de Castelló i… Vull dir, hi ha moltes combinatòries a treballar, perquè pensem que això, a més, pot ajudar a desestacionalitzar d'una manera molt efectiva.

El tema de… com preparem el 2017.
Amb això intentaré respondre a la inquietud que han manifestat tots.
Des del punt de vista… Turisme, com tantes coses en el mercat, en l'economia de gestió de l'oferta i gestió de la demanda.
En el tema de la promoció del màrqueting estem ara discutint…, hem escoltat la proposta Turespaña, per tot allò que afecta més enllà de les fronteres nacionals.
I ara estem negociant, parlant, escoltant i anem a fer jo crec que un desenllaç molt productiu, el més productiu que puguem, el més sensible, el feed-back més avançat que puguem en el sector, en les marques turístiques, però també en el propi sector, per a definir el pla operatiu de 2017.

Funcionem d'esta manera.
No anirem a fires en funció del que estimem nosaltres que pressentim, intuïm o…, per capritx del…, digam del poder polític, que estes són les fires, estes són les accions… Això se pacta sí o sí.
Se pacta en funció també, cada vegada més, de la visió estratègica de mercat que tenen els actors principals del turisme, que són els emprenedors, de totes les mides, xicotetes, de les pimes -que vosté ha insistit moltíssim-, les pimes i empreses ja… cadenes hostaleres més sòlides i més fortes.

Per tant, el pla operatiu de 2017 serà bàsic.
Estem en eixe període d'afinar, de deliberar, de compartir i de posar en pràctica eixa governança col·laborativa per a fer el pla operatiu de 2017, és a dir, tot el que farem en promoció al 2017, mercats clàssics, online, offline, totes les fórmules, tot el tractament del big data, de la minería de datos, vull dir, de la transparència… de la intel·ligència turística en coneixement, coneixement per a prendre decisions d'acord amb els mercats que ens interessen.

Tot això ho hem de compartir sí o sí i actuar i dedicar la nostra musculatura financera, que serà la que les Corts vullguen (rient), doncs, efectivament, a…, sobretot a protagonitzar una cosa que hi ha un consens cada vegada més gran, i és que les fires generalistes són valuoses -o siga, Fitur i altres-, són valuoses, són icòniques, tenen un valor molt…, de visualització i d'impacte -no anem a discutir-ho-, però, clar, cada vegada la demanda està més segmentada, més especialitzada i cal actuar d'altres formes.

Algú em preguntava, per exemple, en una fira generalista, tots els estudis indiquen… Jo fa molt anys quan vaig començar…, en un altre responsabilitat, però també en matèria turística, el responsable polític de l'època de La Generalitat em va dir: Â«Sols l'1% dels turistes trien, trien, el públic finalista, trien la seua opció de vacances, de fer turisme, en una fira generalista.
Â» No ens enganyem.
I avui en dia les darreres estadístiques que hem estat valorant i que he pogut vore són el 0,7% de…, n'hi han mil fórmules i altres estratègies.
Les fires generalistes hem d'anar amb agendes tancades, contactes amb agències de viatge, amb touroperadors, i per a també fer altres tipus d'accions, però la causalitat, la causa-efecte entre una fira generalista i que te vinguen turistes és relativa.

El tema del brexit i el perfil de turista que ens ve.
Això crec que ho han… crec que s'han interessat diversos portaveus.
Tradicionalment, hem tingut… El turisme britànic presenta una decantació pel turisme de sol i platja, vacacional, mediterrani, familiar.
En la World Travel Market, en la fira de Londres, la més important, como saben, del món, hem percebut una altra vegada i hem constatat -i ens hem dedicat a atacar eixos fronts-, l'especialització i la tendència a l'alça, la qual cosa és positiva per a diversificar el target.
I també algunes accions hem de fer des d'aquí per a acudir, com hem fet enguany, recentment, no en el turisme, diguem-ne, vacacional que he descrit y a mucha honra, ¿eh?
.
.
Vull dir, eixe turisme jo no el menyspree per a res.

Però sí que, per exemple, en el tema de les festes, de la nostra identitat, en les Falles, hem ajudat.
.
, hem estat en Lancaster, en Londres, en el tema de la enogastronomia, que hem detectat l'interés de molts mercats, també de l'emissor britànic.
Hem estat amb quatre estrelles Michelin, promocionant la gastronomia, i també establírem altres derivades en altres sectors de la creativitat.
També la ciutat de Benidorm té molt d'interés, la pròpia ciutat de Benidorm té un interés molt intel·ligent i molt encertat, que estem…, lògicament, col·laborarem amb ells, per tal de renovar la percepció que es té de vegades de… alguns tòpics típics sobre les nostres destinacions de platja, per tal d'atacar o fer promoció en altres segments de la població més lligats a… a l'arquitectura, al disseny, a la moda, etcètera, per a establir unes derivades molt interessants per a refrescar i renovar el target i la destinació de la nostra promoció.

El turisme actiu, el senderisme i el cicloturisme, senyories, és una qüestió de costos relativament accessibles, però que el retorn i l'interés registrat en els mercats emissors i en les agències i touroperadors és cada vegada més potent.
El bird watching, l'observació d'aus -i en això també anem a treballar… anem a intentar treballar amb les destinacions concretes que tenen ahí potencial i producte-… Hi ha un milió i mig de britànics inscrits en societats ornitològiques en disposició i en capacitat de viatjar, de conéixer i de… Nosaltres hem d'oferir ahí un producte en clau valenciana.
Estem en eixos contactes amb les fires segmentades especialitzades, perquè són, diguem, aspectes molt importants per al present i per al futur.

El tema de l'eixida del brexit.
Tenim… el Tractat de Lisboa crec que marca dos anys.
Jo sóc dels que pense…, desconec el desenllaç, però si hi ha una desconnexió, és evident que hem de demanar-li al nostre Govern d'Espanya, en l'àmbit de la Unió Europea , és la nostra…, ahí n'hi ha una diversitat d'enfocaments, en les altes cancelleries, que jo ahí no tinc… no… Però sí que vull dir que, a qui corresponga, ha de ser una solució win-win, hem de guanyar tots.
Des de la perspectiva del sector turístic, més aranzels, més dificultats, més problemes, com de vegades s'insinua i apareix, crec que això ens perjudicaria.

Per tant, en això… Tenim un pla que hem presentat en la vespra de la World Travel Market, vam presentar en…, per a tota la Comunitat Valenciana, però en la província d'Alacant, hem presentat una estratègia per al mercat britànic.
Entre altres coses, necessitem una agència de relacions públiques ubicada…, en contacte amb el nostre sector valencià, per a detectar oportunitats, per a buscar el que deia, espais de la demanda, per a combatre també moltes desinformacions o intoxicacions que els tabloides britànics tenen un costum ancestral, per dir-ho així, de seguida… bé, doncs este món és molt fràgil i molt vulnerable i la custòdia de la reputació i la bona imatge, hem de tindre-la en temps real ben a punt.

Vull dir, que, en eixe sentit, anem a fer unes jornades professionals en març pel tema del brexit i anem a incrementar en el 2017 i el 2018 - és el nostre propòsit- la inversió per a reforçar el mercat emissor britànic, entre altres coses.

Però no només del mercat britànic hem de viure, per descomptat.
França presenta un increment molt interessant -algú me preguntava abans el mercat francés-, sobretot per al nord de la Comunitat Valenciana, per a Castelló, destinacions com Peníscola ens ho demanen, i altres també.
És molt important que reforcem eixe mercat francés que, històricament, tenia la tradició de vindre.
Es va perdre, però ara, enguany, n'hi han xifres molt alentidores.

I també en virtut de la ruta de la seda i de totes les derivades que té la ruta de la seda, el mercat xinés, el mercat asiàtic és molt important.
L'eclosió de la connectivitat aèria és una realitat que ha vingut per a quedar-se, tots els pronòstics.
Estem en un món… En el 2020 Xina serà el principal mercat emissor de turistes del món.
L'increment de les classes mitjanes, en capacitat adquisitiva, del xinés, que és un perfil de turista… I nosaltres anem a…, tenim en contractació ara un pla de promoció… un pla específic de comercialització amb Xina, a banda d'un altre online.
Són les dos, digam, novetats.
M'estan preguntant: ¿Què esteu fent, com esteu reaccionant?
Veníem a fer, realment, com dia el senyor Arques, el balanç de l'estiu de 2016, però, bé, el debat és ample i l'angular s'obri, s'obri ràpid i jo encantat.

Però en el tema de Xina, la gastronomia, les festes, el caràcter, els costums el patrimoni històric, el mercat asiàtic, en general, xinés en particular pel volum i la massa crítica, són aspectes molt importants a considerar.
El prestigi que, per exemple…, el coneixement que té Àsia, aixina parlant en general -podríem discutir.
.
.
-, Corea especialment, de la Tomatina de Bunyol és espectacular, molt més enllà del què en la quotidianitat nostra ens podem imaginar.

Per tant, jo sóc partidari de reforçar els mercats convencionals que funcionen, que ens coneixen.
El mercat britànic és molt fidel, hi ha una mitjana de 8-10 repeticions, i podríem estar parlant d'altres també convencionals de l'Europa Central, però Àsia és una oportunitat per a nosaltres, entre altres.

El marc jurídic que m'estan comentant i que m'han preguntat.
Miren, el marc jurídic no podem tindre més propòsit de més abast que fer una llei nova.
Per tant, ahí sí que dipositem i els torne a encoratjar a participar, a ajudar a fer una llei millor del que nosaltres, com a govern o com Agència Valenciana de Turisme, haurem sabut facturar, diguem-ne, preparar-los per a vostés i per a la societat -per vostés entenem els grups parlamentaris.
Ajudeu-nos a fer-la millor.

El marc jurídic, la nova llei.
Una llei ha de regular, ordenar, disciplinar, evidentment.
Eixa seria una mirada estrictament administrativista del que és una llei.
La nostra llei hem volgut carregar-la d'una proposta de valor.
Sempre dic que en este món no competiran ni les empreses, ni les economies, ni les destinacions turístiques, ni les ciutats turístiques, que també per suposat que competiran, però sobretot competiran les propostes de valor, competiran els relats que siguen competitius, diferents, genuïns, autèntics.
I la llei pretén ser una proposta de valor, pel tema del codi ètic, pel tema de l'hospitalitat, pel tema del turisme inclusiu, pel tema del paisatge, la vertebració, la sostenibilitat.
.
.
Vull dir, que tot allò que li preocupa, senyora diputada, intuïsc o pense que hem intentat tractar-lo adequadament en la llei.

La societat del benestar de la que parlava.
A mi em van ensenyar de ben xicotet que si tu fas el millor pels teus veïns, des de l'àmbit del municipalisme, que al final és la primera trinxera de defensa de la imatge turística, les ciutats, tot el que fem per als veïns i els ciutadans que viuen tot l'any serà bo per als qui vénen de fora.
Eixa és una regla d'or insuperable per a mi.

Per tant, la idea de treballar molt… Mire, este matí he estat en una jornada d'hospitalitat, ahir en Elx -o despús-ahir, no me'n recorde-, amb la gent, amb policies, taxistes, comerços, gent que està en els museus, avui en el CDT, amb els taxistes.
.
.
Vull dir, hem de conrear els valors d'una societat d'amfitrions per a evitar la turismofòbia i per a fer del turisme una qüestió d'empatia, d'actitud, de valors i d'hospitalitat.

Perquè jo sóc dels que pensa, i també tracte de contestar a altres opinions sobre sous, les jornades maratonianes, sobre la veritat crua que també amaga el sector turístic, que jo per a res de color de rosa i tal, per a res.
.
.
Però sí que és veritat que és molt important que li prestem atenció a estes qüestions de calat social.
I, en eixe sentit, crec haver contestat pràcticament totes les pre.
.
.

¡Ah!
No podem competir en preus ni rebaixant salaris, perquè sempre hi haurà algú que explotarà més i amb això no podem comp.
.
.
Hem de competir amb capital humà i amb valors, que algun dia, més d'hora que tard, cotitzaran en la borsa, en la borsa de la vida, en la borsa de l'economia.
I això té un retorn fix.
Ser una societat hospitalària i atacar estos conceptes i treballar-los té un retorn econòmic fix.
Amb eixe axioma partim i crec que no ens equivocarem.

El tema de Podem, que també un poc ja he tractat en esta primera contestació algunes inquietuds.
El tema de la gastronomia és molt important.
Jo quan estic amb els cuiners valencians, ells em parlen sempre que competim amb els territoris.
És cert.
Al País Basc probablement hi ha tota una línia de pensament que opina -simplement vaig a descriure, no vaig a valorar, perquè no vull valorar-lo això-.
.
.
.
, però l'única destinació gastronòmica en Espanya és el País Basc, per tradició, per tot els centres de coneixement, per tota la cultura culinària que arrosseguen.
Catalunya també, però que ha minvat.

Però jo crec que, en eixe sentit, tot el que fem per a recolzar la gastronomia.
Estem treballant en la creació no tant d'un centre de la dieta en un lloc específic, perquè hi ha mil ramificacions en el territori valencià, moltes institucions, les diputacions, els ajuntaments, les entitats privades, els CDT, els graus acadèmics que ja hi ha a les universitats, iniciatives com Vetles et Vents.
.
.
Dénia, que algú parlava abans, per exemple, ciutat creativa de la Unesco ha fet un projecte espectacularment positiu per a tota la comarca, no sols per a Dénia.

Vull dir, hem de saber interpretar tot el que passa al territori -Gastrònoma l'altre dia, amb una qualificació i una millora magnífica-, tot el que passa per a establir un sistema i donar.
.
.
, en esta mena d'edat daurada de la gastronomia valenciana que estem vivint, saber aprofitar-lo bé i recolzar i crear marca, crear marca, crear marca en base també a la gastronomia.

La precarietat laboral, el tema que ja he comentat alguna cosa.
Les cambreres de pis -ahir, esta setmana, en el propi Invattur hem fet una jornada-, ens preocupen sobremanera, no tenim les competències en.
.
.
L'Agència Valenciana de Turisme al capdavall és un microespai en tot l'arbre governamental, però sí que és veritat que en la resta d'administracions competents traslladem i compartim, i amb els sindicats hem estat i estarem per tal de crear el que després volia dir-los també.
Necessitem una mena de pacte.
.
.
pacte pel turisme, que tinga la vessant ètica, d'innovació, de capital humà.
I quan diem capital humà, formar però per a dignificar i per a millorar les remuneracions de la gent que està en el turisme.

Allò de les cambreres de pis és una cosa vertaderament preocupant.
Hem estat ahí organitzant uns actes de caire.
.
.
, de reconeixement de la professió i del tema quasi per a dotar-lo d'una vessant d'alguna manera acadèmica també a este subsector, diguem, laboral de l'economia turística.

El portaveu de Ciutadans em preguntava sobre el tipus de turista que ens ve.
És molt complicat.
La Comunitat Valenciana és enormement diversa.
En això radica també les nostres grans oportunitats i la pròpia desestacionalització i la pròpia capacitat de vertebrar el territori.

El turisme de sol i platja jo mai.
.
.
me pareix que cal qualificar-lo.
.
.
, tot el que diuen de les platges i la idea que l'altre dia vam compartir amb Exceltur, d'espentejar a nivell del conjunt d'Espanya -que anem a proposar-lo des de la Comunitat Valenciana- un pla de litoral per a requalificar les destinacions madures que han entrat en una fase d'obsolescència, que és veritat, perquè són moltes dècades.
Perquè el parc immobiliari de segona residència de vegades ha expulsat la possibilitat d'hotels i d'oferta complementària, perquè tot això cal revisar-lo ahí on ja hi ha una massificació important, però hem de tindre resposta per a fer cirurgia urbanística i turística i reviscolar la potència del nostre litoral.

Però, sense dubte, el turisme de masses, per dir-ho d'esta manera, és un dels grans passos que dóna la humanitat en el seu camí sempre inacabat cap a la igualtat d'oportunitats.
Això és molt important tindre-ho en compte.
Per tant, tot el que ens visite ha de ser benvingut.

És cert que en base a l'estratègia nostra.
.
.
, quan dic nostra, no me miren a mi, per suposat, seria patètic que jo m'atribuira cap mèrit de cap xifra de res.
No ho faré ni enguany, ni el que dure.
Nosaltres, vull dir el sector turístic, que som tota l'arquitectura institucional pública, alcaldes de tots els colors polítics, diputacions de tots els colors que hi hagen i el sector privat que obri la persiana cada dia, que arrisca i que es tira a lluitar pels mercats i les oportunitats.

És veritat que en base a la feina i l'esforç de tots hi ha una.
.
.
hi ha més interés per la cultura, hi ha més interés per les festes, hi ha més interés pel turisme actiu, pel turisme esportiu, turisme en salut, pel MICE, turisme de congressos.
Se remunten també les xifres dels creuristes que havia experimentat una davallada en els últims temps.

I, per tant, jo crec que sí que hi ha una diversificació de la percepció de la Comunitat Valenciana com a un territori amb molt més productes i molt qualificats respecte a l'única lectura de sol i platja.
I això sí que és una certesa que tenim contrastada.

Respecte al que me comentaven de la.
.
.
Avui he llegit unes declaracions d'un alt responsable d'un sindicat, crec que era de l'UGT, que parlava que la reforma laboral ha lesionat sobremanera o ha accelerat la possibilitat de tanta precarietat.
Jo avui en un periòdic especialitzat en turisme els comentava eixa qüestió.

En les platges -i vaig acabant, al senyor portaveu de Ciutadans-, en les platges, les competències de les platges son molt diverses.
L'altre dia vam participar i hem aportat la nostra percepció.
.
.
perspectiva turística al Pativel, que és el pla de defensa del litoral.
Enguany hem reforçat la presència de totes les.
.
.
la millora.
.
.
, la restauració, en primer lloc, l'increment de número i la diversificació de les infraestructures del litoral amb una sèrie d'elements nous.

Jo crec que no cal parar de fer-ho, cada any cal aportar a les platges perquè siguen més accessibles, més sostenibles, més divertides, més inclusives, elements com enguany, per exemple, eixos huit prototips de zones d'ombra per a persones discapacitades -han tingut una acceptació fantàstica-, els vestidors, els llocs que hem complementat, etcètera.

Ahí estem tots cridats.
Evidentment, els ajuntaments.
.
.
, no entraré en cap casuística ahí -vull que, per favor, m'entenguen- de cap municipi, però és evident que en els municipis sempre ha estat la inquietud per guanyar o retindre una bandera blava, després de les banderes blaves van vindre les Q de qualitat, la ISO 14.
001.
Vull dir, els alcaldes sempre han tingut, i les corporacions, una gran obsessió, meravellosa obsessió, per preservar la icona més important que tenim.
En tenim moltes però les platges són absolutament.
.
.
.
I tots els esforços per a no baixar la guàrdia, com ha dit vosté, me pareixen absolutament necessaris.

M'ha preguntat què espere de la llei.
La llei no canvia el món, la llei no canvia les coses, però sí que ens dóna un marc de disciplina, ordena, regula, incorpora les novetats.
.
.
Han passat 18 anys, cal actualitzar moltes coses.
i sobretot eixa proposta de valor i tots els valors que vostés han estat esmentant els hem intentat situar en la llei.
I els que ens n'hem pogut oblidar, per favor, els demane que aporten en el procés que ens ve per davant.

El portaveu del PP ha dit que els reptes són els mateixos que… Jo sempre resumisc a la millor per simplificar i per intentar resumir.
.
.
, perquè a més crec que és la clau, ¿eh?
Els grans reptes que me diu que són els mateixos i sempre seran.
Pense que quan t'has aprés les respostes t'han canviat les preguntes i que sempre caldrà fer una acció i no te pots relaxar, si et relaxes estàs perdut.
I el món en el que estem reclama que no baixes la guàrdia mai.

Vull dir, els reptes són els mateixos: desestacionalitzar i incrementar la rendibilitat, que ho vaig dir probablement fa un any, ho reitere avui, perquè els objectius no estan, perquè és una lluita inacabada i perquè hem d'aspirar a molt més.
No hem desestacionalitzat tot el que voldríem, ni ningú ha de desestacionalitzat tot el que voldria i no hem complit.
.
.
, diguem, la rendibilitat l'hem millorada.

Canàries, Balears, Catalunya, Andalusia i Madrid anàvem per davant.
Hem recuperat, però ¿satisfets?
En absolut, en absolut.
¿En base a què ho aconseguirem?
En base a producte, en base a producte de qualitat i una intel·ligència de mercats que pose en contacte al target de demanda amb més poder adquisitiu.
Eixa és la regla d'or del turisme.

Els festivals, més enllà del cas que m'ha comentat, els festivals han funcionat molt bé este estiu, molt bé.
Per a la marca premium, per així dir, la marca de qualitat de festivals, la marca paraigües, tenim ja feta la reglamentació, diguem.
els paràmetres o la mètrica per a considerar els festivals.
La veritat és que ha despertat molt d'interés i molta voluntat per tal d'incorporar-se, i anirem avançant en eixe procés, que és un procés no de hui per a demà, però tenim registrada ja la marca, el reglament fet i amb un contacte permanent amb els actors, amb els promotors per tal de.
.
.

Pense, a més, si parlem de diferenciació, en què ens diferenciem, Castelló especialment, he de dir-los, però també el conjunt de la comunitat -¡atenció!
- en els festivals.
Un milió de joves o no tan joves a nivell internacional ens visiten cada anys pels festivals.
Per tant, això és un tema molt positiu.

El conveni amb Catalunya, senyor diputat, és un conveni marc.
El turisme català ha remuntat.
Crec que, per distància, és un mercat emissor que ens interessa, com Aragó.

El tema de les oliveres, vam estar també recentment, i estem.
.
.
, ja tenim l'esborrany per a subscriure un conveni també amb Aragó, perquè compartim l'espai.
L'espai de les oliveres mil·lenàries és de Catalunya, és valencià i és també d'Aragó.

El tema de l'art rupestre llevantí.
Vull dir, això és patrimoni de la humanitat, però no patrimoni de la humanitat d'este poble sinó de tot l'arc llevantí.
Ahí n'hi ha.
.
.
, és un tema interregional en què sí o sí ens hem de coordinar.

En el mes de desembre n'hi ha una reunió -ja li ho avance- per tal de donar-li continuïtat a la voluntat que es va expressar de col·laborar en productes que compartim.
¡Home!
, productes que compartim.
.
.
Fins i tot es dóna el fet no anecdòtic, el fet físic que, a la millor, una olivera mil·lenària té mig tronc en una comunitat i l'altre mig tronc en l'altra comunitat.
Vull dir, que ahí ens hem de posar d'acord d'una manera claríssima.

El mercat d'última hora, una pregunta molt interessant que m'ha fet.
Nosaltres, en este món on David ha tombat Goliat moltes vegades, on cada vegada més gent pren la decisió, però a nivell internacional, a nivell global, en el seu dispositiu electrònic, que té totes les ofertes, que té tots els buscadors que han posat.
.
.
Jo no sé si David tomba Goliat, això està escrit per ahí.
Però és veritat que la gran touroperació és afrontada i les agències de viatge convencionals.
.
.
, perquè ara tenim buscadors que en tres clics te presenten l'oferta de vacances d'última hora, el vol més econòmic.
.
.
A la millor, n'hi ha gent que vola i, en el mateix vol, hi han diversos preus, en funció de quan, estratègica, tàctica o conjunturalment tu has pogut atrapar l'oferta.

Vull dir, és molt complicat dominar el mercat.
Perquè l'essència del mercat no sé si és una mà invisible, una mà visible.
.
.
Però ahí, en tot cas, nosaltres la promoció -i això ho compartim cada dia en el sector- l'hem de fer d'una manera sistemàtica i constant.
Quantes més reserves poguérem atrapar en temps, doncs, fantàstic, però sempre hi ha un marge.
.
.
Les tendències, la moda, la concurrència, la competència, altres destins, fan molt complicat que açò siga una operació cartesiana, mil·limètrica: Â«Jo tanque tal dia la reserva de tot el mónÂ».
És molt complicat.

Les nostres mesures les he anat explicant.
Però jo moltes vegades ho dic, l'execució del pressupost.
L'execució del pressupost.
.
.
, en el pressupost jo tinc eixa.
.
.
intente tindre eixa cultura parlamentària per respecte a vostés.
L'execució del pressupost és el rastre, per dir-ho així, l'iter que farem nosaltres, l'execució responsable del pressupost en els programes per a producte, per a promoció, per a.
.
.
, més el plus que crec que té esta època, que tan de bo isca adequadament, de la llei, de la llei pels atributs que he comentat abans.

I crec haver contestat -em disculparan si m'he deixat alguna cosa- de la manera més ràpida -disculpen- que he pogut a tots els portaveus.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor Colomer.

Obrim ara torn de rèplica.
(Inintel·ligible) .
.
.
Doncs, comencem pel Grup Parlamentari Compromís.
Senyora García, per un temps de quatre minuts el torn de rèplica.

La senyora García Muñoz:

Bé.

(Tus) ¡Ai!
Perdoneu.

Bé, la rèplica la utilitzarem, per una banda, per agrair les explicacions que el secretari autonòmic ens ha aportat, perquè no només són dissertacions enriquidores que tenen a vore també amb la temporada estival, sinó perquè en cada intervenció que té en aquesta cambra, doncs, evidentment, ens familiaritzem en un sector que és importantíssim i aprenem una cosa nova.

Per tant, és d'agrair la franquesa i la pedagogia amb què s'expressa per tal de conéixer un sector tan important com és el turístic.

Sí que volíem utilitzar el torn de rèplica per a contestar al Partit Popular al respecte de la polèmica dels festivals de la Comunitat Valenciana, i no només com a donar una resposta política, sinó també com a usuària habitual d'eixos festivals.

El festival que s'estava promocionant en Alboraia era un festival de nova creació, que és important que estiga, però que res té a veure amb els grans festivals que se duen a terme en esta terra.
I sí que dir també que és important on s'ha de situar eixe festival i els permisos que acompanyen eixe festival.
El fet que ara tingam un Pativel, que l'Agència Valenciana del Turisme haja aportat en el Pativel allò que considera, evita que se produïsquen, digam, intervencions d'aquest tipus i aglomeracions d'aquest tipus en llocs que no les poden absorbir.

L'Arenal compta amb un espai per a poder realitzar-se, el FIB compta amb un espai per a poder realitzar-se, sense haver d'impactar ambientalment ni en Benicàssim ni en Borriana.
Amb la qual cosa, hem de tindre en compte que el tipus d'activitat que se realitza sí que ve condicionat per l'impacte que causa a la mateixa.

Si estem buscant un model turístic d'aglomeració i de només benefici econòmic, doncs, evidentment, cal recolzar lo que venga y cuándo venga y dónde venga.
Però, si estem buscant un model turístic que reforce la qualitat, que reforce el respecte ambiental i que reforce els aspectes socials que puga generar eixa activitat, doncs, no mos val qualsevol cosa.
No s'ha de confondre alfombra roja, que s'ha de tindre, amb barra lliure.

I, en eixe sentit, hem de fer una alfombra roja per a este sector, però no ho podem confondre en la barra lliure perquè n'hi hagen abusos sobre el territori o sobre les persones que puguen treballar en aquests tipus d'esdeveniments, etcètera, etcètera, com hem anat descrivint i com tots compartim, que els valors són una marca de qualitat de per si en un sector econòmic com el turístic, que si no fomentem, doncs, estarem en competències de low cost, i en el low cost sempre n'hi haurà algú que ho farà més barat que tu.

Amb la qual cosa, hem de fugir d'eixe tipus de model i abraçar un model turístic que fomente la nostra cultura, que fomente les experiències pròpies, que en tenim i moltes, per a poder gaudir-les ja no només com a turistes, sinó també com a consumidors propis d'eixes experiències.
I que, evidentment, si a vegades s'ha de dir que no, perquè contraresta eixe tipus de model que vols, doncs, no crec que vaja, per a res, en contra de fonamentar la qualitat turística de l'oferta de festivals que tenim en el País Valencià.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyora García.

¿Alguna rèplica més dels grups parlamentaris?
Sí, senyor.
.
.
Pel Grup Parlamentari Ciudadanos, el senyor Woodward té quatre minuts.

El senyor Woodward Poch:

Sí.

Como usted decía bien al principio de la intervención, que ha empezado nombrando los nuevos restaurantes con la estrella Michelin, recalco aquí que la comarca de la Marina Alta, con tres restaurantes, es una de las comarcas más importantes para este desarrollo de un turismo gastronómico que entendemos que es una de las áreas que debe potenciar esta agencia de turismo.

Agradecerle el apoyo presentado en los presupuestos para Denia, por el nombramiento como ciudad gastronómica de la UNESCO.
Es de agradecer.
Ojalá hubieran sido un poquito más, pero buenos son, buenos son.
(Veus) No, ya lo puede decir…

Y uno de los temas que a mí me gustaban era el tema del turismo rural, que sabemos que es un turismo que es bastante estacional y es muy complicado de abrirlo a otras comunidades, a otras… Porque, según los datos que tenemos nosotros, aproximadamente el 96% de las personas que realizan este tipo de turismo en casas rurales son de la propia Comunidad Valenciana.
Es un tema importante para nosotros.
Entendemos que sería otro nicho de mercado importante para promocionar.

Y es por ello que ya le adelanto que hemos hecho dos enmiendas a los presupuestos, sin tocar su presupuesto, sino ampliándolo.
Y, en los próximos presupuestos, Ciudadanos ha hecho una enmienda para potenciar el turismo rural, aunque ya esté, pero dotándolo de…, esperemos que sea apoyado por los demás grupos, con tres millones de euros.

Y también uno de los turismos que también ha mencionado usted, que es el turismo de congreso, y entendemos que es importante, con un millón de euros en una enmienda también para incrementarlo.

Y nada más.
Darles la enhorabuena otra vez a los restaurantes de la Comunidad Valenciana.
7 restaurantes con estrellas Michelin en Alicante, 5 en Valencia y 2 en Castellón.

Muchas gracias.

El senyor president:

Gràcies, per la seua intervenció.

Pel Grup Parlamentari Popular, senyor Pastor, quatre minuts de rèplica.

El senyor Pastor Llorens:

Sí.

Muchas gracias.

Vamos a ver, yo, como me han replicado a mí, aunque yo no soy gobierno, soy oposición, pero me han replicado desde Compromís, pues, bueno, aprovecho para decir algo.
Y es que yo no voy a ser quien diga o, mejor dicho, quien sitúe o catalogue al Marenostrum, al festival de Alboraya, en ningún ranquin ni en ninguna lista de calidad.
Ni se me ocurrirá tampoco a mí comparar ese festival con otros festivales, no voy a caer en ese error, creo que es un atrevimiento muy importante por su parte.
Entre otras cosas, yo no tengo conocimientos para ello, soy más humilde y no me atrevo a cuantificar o a situar ese festival -repito- entre una lista de todos los de la comunidad, que creo que todos, del primero al último, aportan y muchísimo a la imagen de esta comunidad y son un referente dentro de lo que es el segmento turístico de los festivales en el conjunto de España para potenciar la comunidad.

Pero sí que voy a ser yo quien le voy a decir, al respecto de los festivales, que da muy mala imagen, para el turismo en general y para el segmento de los festivales en particular, que a veinticuatro horas de la celebración de un festival un gobierno, el valenciano, suspenda un festival de los importantes -que yo no voy a situar si es el mejor o el peor; eso lo ha dicho usted, yo no-.
Repito, que a veinticuatro horas de un festival se suspenda, con cerca, si no recuerdo mal, de más de veinte y pico mil entradas vendidas, no es la mejor imagen.

Recuerdo perfectamente que ese día tuvimos…, al día siguiente tuvimos todas las portadas de todos los periódicos a nivel nacional con una noticia que no es buena para nuestra imagen.
Y tuvimos también minutaje importante en los telediarios de todas las cadenas generalistas con esa noticia, precisamente, que no es buena para la imagen de la comunidad ni para la imagen que perseguían el señor Colomer y el presidente Puig, creando una marca que aglutine, que sirva de paraguas para potenciar los festivales como recurso turístico para esta comunidad.

Como tampoco es bueno para la imagen del turismo de esta comunidad el continuo debate que reabre de vez en cuando -no usted, señor Colomer, usted lo intenta siempre cerrar-…, el continuo debate que, de vez en cuando, reabre el conseller Soler sobre la aplicación o no de una tasa turística.
Eso es malo.
Eso ocurre en verano -usted ha venido a hablar del verano-, eso ocurre en verano, en primavera, en otoño y en invierno, porque el conseller Soler, cada equis tiempo, reabre un debate que usted siempre intenta cerrar.
Yo me considero de los suyos.
Ese debate no debería existir y las cosas están bien como están, pero el conseller Soler tiene la habilidad -repito, hace unas semanas tan solo, en Alicante, lo volvió a hacer- de reabrir un debate sobre la posibilidad o no, y lo deja en el ambiente y en el aire, de aplicar una tasa turística al sector.

Por lo tanto, esas cosas yo creo que no son buenas para la imagen del turismo, para el turismo en general y creo que, por lo tanto, se puede mejorar mucho.

Y acabo con el último minuto que me queda de esta segunda intervención, haciendo una opinión a modo de reflexión.

Yo le he escuchado a usted, señor Colomer, y créame, sinceramente, que se lo digo con todo el cariño y el respeto del mundo, que comparto muchísimas de las cuestiones que usted plantea.
Pero le digo que, a modo de opinión personal, casi personal -es del grupo, pero casi personal- y a modo de reflexión le digo que me produce, entre comillas, cierto temor el que esa diversificación que usted plantea en sus palabras acabe en dispersión.

Es decir, usted ponía un ejemplo, el del País Vasco, que se le conoce por lo que se le conoce.
Para bien o para mal, todos tenemos una imagen de lo que es el País Vasco, todos tenemos una imagen de lo que es la Costa del Sol, todos tenemos una imagen de lo que es Mallorca, todos tenemos una imagen de lo que es Canarias y de lo que ofrece Canarias… Todos tenemos una imagen; también la tienen de nosotros, de la Comunidad Valenciana, turísticamente hablando.

Y a mí, cuando oigo hablar… Y lo digo de verdad con el ánimo de sumar, ¿eh?
, no es una crítica por criticar desde la oposición pura y dura; es una crítica constructiva de que no caigamos -repito- acabando de la diversificación en la dispersión.
Cuando yo oigo hablar de restauración, de fiestas, de senderismo, de salud, de playa, de deporte, de cultura, de todos esos recursos que sé que los tenemos, ¡ojo!
, -por eso he dicho que esta era una opinión a modo de reflexión- que sé que los tenemos, ojo con lo que hacemos de cara a la promoción porque, al final, no podemos liar ni dispersarnos en la mente de aquel que nos puede visitar, de nuestro cliente potencial.

Es decir, nosotros tenemos que ser equis.
Lo que no podemos es ser todas las letras del abecedario porque eso, probablemente, podemos acabar en la dispersión, podemos acabar…, repito, de cara a nuestro cliente potencial, ¿no?
Yo creo que hay que identificarnos, dos, tres patas, cuatro, fuertes, las que sean, que las tenemos.
Pero esa diversificación…, hablar de tantas cosas y no cerrar ninguna me preocupa.
Repito, que hablar de tantas cosas y no cerrar ninguna me preocupa.

Y acabo ya diciéndole una cuestión.
Yo creo en los olivos milenarios y creo en el arte rupestre.
Creo que usted también cree.
Pero, al final, si el político que tiene la responsabilidad de gobierno no pone ni un céntimo de euro en los presupuestos ni sobre una cosa ni sobre la otra, no sé si cree de verdad o no cree, pero, al final, las políticas que no llevan detrás parejas un presupuesto, no son políticas, porque no se pueden ejecutar ni llevar a la práctica.

Muchas gracias.

El senyor president:

Gràcies, senyor Pastor.

Per acabar el torn de rèpliques, senyor Arques té la paraula.

El senyor Arques Cortés:

Sí.
Un minuto para finalizar.

Bueno, yo no creo que la diversificación nos lleve a la dispersión, simplemente porque -y lo tenía apuntado-…, mostrar la satisfacción de que tenemos el modelo turístico de la Comunidad Valenciana claro, tenemos el modelo turístico de la Comunidad Valenciana claro.
Es decir, queremos un turismo que sea de todos, con las gobernanza colaborativa, y eso hemos hecho un buen análisis, tenemos una estrategia, y todo eso finaliza con una nueva ley de turismo, ocio y hospitalidad.

Por lo tanto, ese peligro que usted pueda llegar a ver, yo no lo interpreto, porque la Comunidad Valenciana tiene una estrategia muy clara.
Así lo interpreto yo a nivel personal.
Tenemos tres provincias muy bien estructuradas, tenemos 542 municipios, y cada municipio sabe a qué juega, con sus provincias y con una estrategia general, global, de la Comunidad Valenciana.

Por lo tanto, mostrar mi satisfacción porque esta ley que tiene dieciocho años y que hace dieciocho años ni había euros, ni había nuevas tecnologías, ni había internet, ni había móviles, evidentemente es una ley arcaica que tiene que renovarse y que tenemos ahora la posibilidad entre todos de participar.

Gracias.

El senyor president:

Molt bé, moltes gràcies.

Doncs per acabar el torn de rèpliques, senyor Colomer, també té quatre minuts.

El senyor secretari autonòmic de l'Agència Valenciana de Turisme:

Molt bé.
Sí, intentaré no usar-los.

Bé, jo agrair-los l'aportació i la vessant crítica de tots absolutament.
Molt agraït per les seues reflexions.

Bé, jo crec que el tema de.
.
.
, començant pel senyor Pastor, del Partit Popular, crec que la.
.
.
, ho ha explicat ara molt bé també el senyor Vicent Arques, el tema de la diversificació està un poc en la mateixa essència de la voluntat dels actors turístics.
Això el primer.
Vas on vas en el territori, trobes que des del punt de vista del patrimoni i la cultura, la música, la identitat, les festes, el paisatge, com a gran contenidor…

Si haguera de resumir ¿per què volem que se'ns reconega?
La pregunta és interessant.
Abans, la portaveu de Compromís ho ha situat molt bé.
Per un estil de vida, pel Mediterrani, l'art de viure.
De vegades, parlem de l'hedonisme, de la mediterraneïtat, això té molt a vore en el sol i platja, per descomptat.
És una qüestió climatològica, és una qüestió paisatgística, són els centenars de quilòmetres de platja, el que representem en allò nàutic, el que volem representar.

Però després hi han moltes transversalitats.
La complementarietat.
Els grans reptes per a desestacionalitzar.
A vore.
Fins i tot Benidorm, que és un gran portaavions perquè arriben turistes, Benidorm, i altres capitals de la cornisa litoral, necessiten complementar en l'interior.
I l'interior, en una bona connectivitat, ofereix patrimoni, cultura, el paisatge.
.
.
Per això, nosaltres fem tant d'interés i li hem dedicat una sèrie important de recursos i dedicarem al concepte de paisatge.

Però no estic parlant d'una postal.
El paisatge fa anys era.
.
.
, no importava el paisatge, importava la vista, veig el mar o no veig el mar, estic a tres o a cinc minuts de la platja.
El paisatge, no, no.
.
.
Des de la declaració de Florència i les lleis europees nacionals, i també autonòmiques… El que passa és que hem de complir-lo i hem de vore-ho com una gran oportunitat.
El paisatge com una gran estratègia supramunicipal, coherent per a.
.
.
, com a gran contenidor de l'experiència turística, gastronòmica, cultural, patrimonial, etnològica, sensorial.
Això és la Mediterrània.
Tenim un programa que es diu Â«Mediterràni ruralÂ», que en Fitur presentarem… No estem, li assegure, no estem dispersos.
Diversificar no és dispersió, és gestionar la diversitat.
I en la diversitat està també la grandesa de la mateixa Mediterrània.

En Sagunt, per exemple, i altres ciutats nostres, està la diversitat de la història de les civilitzacions, de les cultures.
Invocar la Mediterrània és invocar la diversitat i atrapar els millors productes.
Nosaltres, en l'agència -i acabe amb esta reflexió- hem reconduït tota l'organització interna al tema de producte.
És molt important.
El tema del producte és el gran leitmotiv, qualificar el nostre producte.
Producte vol dir innovació, capital humà i transformació del recurs en producte.
Però hem situat quatre grans blocs, quatre, no quaranta-quatre, quatre, -que si volen en una altra ocasió els desglossem-, sobretot basats en la qualificació i en la diferenciació.
En un món global, qui no és diferent no és ningú.

I acabe.
Això només ho podrem fer, ho podrem fer des d'un gran acord de tots.
Ja els anuncie que estem treballant una.
.
.
-podríem anomenar-lo amb tota tranquil·litat i amb tota la il·lusió del món- un pacte pel turisme, que abaste bàsicament a tots els interlocutors públics i privats sobretot de la societat civil, un pacte basat en la qualificació professional, que he dit abans, en la innovació i en el codi ètic.

Jo crec que eixa és el gran full de ruta per la qual serem identificats.
Crec que invertir en estes qüestions és intentar jugar a guanyar en un món que castigarà els que s'engolfen i els que se creguen que estes xifres, el viento de cola és.
.
.
, durarà, és suficient, que no és suficient.

Moltíssimes gràcies.

El senyor president:

Bé, moltes gràcies, senyor Colomer.

I si els pareix als senyors diputats, continuem tot seguit en les preguntes.
¿Sí?

Preguntes

El senyor president:

Doncs, passem al punt tercer de l'ordre del dia, en la primera pregunta, que és la pregunta número 195, formulada pel diputat Vicente Arques Cortés, del Grup Parlamentari Socialista, al Consell sobre equipament de les platges, amb número de registre 29.
907.
Té un temps de quatre minuts.

El senyor Arques Cortés:

Menos.

Lo comentábamos, que las playas, el sol y playa es la marca por excelencia de la Comunidad Valenciana, que hemos estado diversificando; que el sol y playa, y a mucha honra, es el elemento que ha hecho nacer el turismo, que el turismo es de todo; que tenemos datos que la media de temperatura de las playas en la Comunidad Valenciana es de diecinueve grados; que tenemos 3.
260 horas de sol al año.

Y que nuestra playa, evidentemente, es el primer atractivo turístico, que luego ha venido revisándose y potenciándose a través de diferentes acciones, de conservación, mejora, dinamización, etcétera.
Que la Comunidad Valenciana es la primera comunidad autónoma española por número de municipios costeros que disponen de certificados de calidad, ya que el 58% de estos cuenta con alguna certificación de excelencia.

Hablábamos de la bandera azul.
También que somos la segunda en ranking nacional detrás de Andalucía, con número de playas con certificado Q, de calidad turística.
Y que somos el segundo puesto de banderas azules en 2016, con 125 banderas azules, y solo por detrás de Galicia.

Al final, lo que estos datos nos dan es…, bueno, nos indican la importancia de la conservación y mantenimiento de las playas.
Y que no tenemos que entender la playa como el sistema tradicional de tomar el sol -como graciosamente comentaba, tostado y tostado, pero…, vuelta y vuelta, es muy gracioso-, sino que planteamos el servicio de sol y playa también con la implementación de material que adecue al nuevo turista.
Y por eso, hablamos de implementación de pasarelas accesibles, hablamos de lavapiés, hablamos de biblioplayas, de material que acerque a otro turista o que mejore la calidad del turista que ya utiliza estas playas.

Por lo tanto, la pregunta es sencilla: ¿qué equipamientos plantea, qué líneas presupuestarias, qué nuevas infraestructuras plantea la Agencia Valenciana de Turismo, para mejorar aún más, si cabe, la oferta turística en el ámbito específico de la playa?

El senyor president:

(Veus i pausa) Doncs, per a contestar també té quatre minuts, senyor Colomer.
Quan vullga.

El senyor secretari autonòmic de l'Agència Valenciana de Turisme:

Molt bé.
Moltíssimes gràcies, senyor president, i senyor diputat senyor Arques.

Des de l'Agència Valenciana de Turisme, sap que es realitzen actuacions dirigides a fomentar l'excel·lència de les platges de la comunitat, entre elles, en citaré algunes, dotació i manteniment d'infraestructures i equipaments en les platges.

L'Agència Valenciana de Turisme, saben vostés que dota d'infraestructures turístiques a les platges, els municipis costaners de la comunitat, millorant així les condicions de gaudi d'oci dels usuaris, gran part d'ells turistes nacionals i internacionals, mitjançant els rentapeus ecològics, els grups de papereres per a recollida selectiva de residus.

Tota esta generació i els elements que hem incorporat enguany i que continuarem innovant i incorporant formen tota una marca de qualitat que ja des dels primers compassos de l'autogovern es va tindre: la visió de vore que la platja era valuosa i que aportava sens dubte valor i oportunitats per a tot el sistema turístic.

Grups de papereres, com he dit, per a la recollida selectiva de residus, passadores d'ample especial per a persones amb diversitat funcional, els jocs infantils i esportius.
En 2016 la inversió que s'ha fet arriba a 1.
935.
000 euros, adreçada a subscriure les encomandes de gestió, amb 43 municipis directament, per un import de 600.
000 euros per a manteniment i reparació d'infraestructures higienicosanitàries i ludicoesportives, per agrupar-les en estes dos categories.

Hem adjudicat huit concursos públics per un import d'1.
335.
000 euros, dirigits a dotar les nostres platges de passarel·les d'ample de 120 centímetres, 1.
000 papereres i 1.
000 grups de recollida selectiva.
Això és allò nou d'enguany, a banda de reparar.
.
.
Perquè evidentment estem parlant d'infraestructures localitzades en una zona que per definició.
.
.
a la vora de la mar tot té una data de caducitat específica.
Aleshores, voldríem que duraren més les coses.

75 casetes-vestidors, que jo crec que han tingut una acceptació també molt positiva en la imatge, en el que és el paisatge de la mateixa platja.
8 zones per a persones amb mobilitat reduïda, per a persones majors, que s'han convertit en tota una àgora a un metre.
Són 20-25 cadires a un metre d'alçada en unes platges que han de presentar unes característiques determinades d'aigües tranquil·les.

Però en (inintel·ligible) .
.
.
zona d'ombra que per descomptat l'experiència d'enguany ens diu que hem de continuar.
(Veus) ¡Ah!
, perdó.
(S'apropa el micròfon) Moltes gràcies.
Hem de continuar ampliant.
Reparació, com he dit, de quatre macroàrees de joc, reparació de jocs infantils i juvenils i recuperació de 300 rentapeus de la infraestructura higiènica en tota la comunitat.

Promoció, mitjançant el portal nostre, de les platges de tots els municipis costaners, incidint en aquelles que tenen certificats de qualitat i la gestió ambiental.
Hem registrat, hem rebut cinc milions de visites, amb una mitjana de 12.
000 visites diàries per a interessar-se per esta qüestió.

El tema de les platges accessibles.
Saben que enguany hem subscrit -estava en la llei de pressupostos- dos convenis amb dos entitats potents de la societat civil, amb Cocemfe i amb Predif, per a fer productes singulars.
I també l'interés per l'accessibilitat en la primera cornisa litoral ha de continuar creixent.

El tema del programa Qualitur en 2016.
177 platges certificades sota algun dels models d'excel·lència que tenim qualificats i que tenim certificats.

Per tant, jo crec que, com deia abans -i acabe-, eixa lluita permanent que naix del mateix municipi, dels mateixos usuaris, però dels grans intèrprets, de la necessitat de cuidar les platges, que són els ajuntaments, les respectives seccions de platges, obres i serveis, que és un clàssic dels ajuntaments per renovar la maquinària, que hem ajudat a renovar maquinària també per als ajuntaments.

Vull dir, d'una manera directa, hem fet el que he dit, però també en la línia d'ajudes per als ajuntaments, que és un àmbit molt important també.
Vull destacar que ajuntaments sensibles, els que han volgut, també han demanat la renovació o la compra de nova maquinària, cada vegada més sofisticada, per a mantindre la qualitat de les platges.

Es tracta -i acabaria en això-, senyor diputat.
.
.
, la idea és que cada estiu les platges no perden mai la capacitat de continuar sorprenent, de continuar fascinant.
Si enguany han trobat eixes zones d'ombra per a persones de les característiques que he dit abans, que les utilitza també tot el món.
Si han trobat uns vestidors en tota eixa policromia de colors, l'any que ve hem de guanyar en més platges i innovar.
I en això estem.

Vàrem fer un estudi l'any passat de les cinquanta platges més emblemàtiques, millor dotades del món, per tal de buscar les millors experiències també i aprendre, estudiar i adaptar-les a la nostra comunitat.

Gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies per la contestació.

Passem a la següent pregunta, que és la número 196, formulada pel diputat Vicente Arques Cortés, del Grup Parlamentari Socialista, al Consell sobre plans de dinamització turística, amb número de registre 29.
908.
Té també quatre minuts.

El senyor Arques Cortés:

Gràcies.

Quan parlem també de dinamització turística, hablamos de reinventarse, hablamos de nuevas estrategias, nuevas fórmulas o mejorar las fórmulas o estrategias que ya estamos diseñando o trabajando.

Hemos hablado antes del patrimonio arquitectónico, patrimonio natural, fiestas locales, turismo etnológico, el gastronómico, que casualmente ayer se dieron los premios de estrellas Michelin, hemos hablado del ámbito deportivo, de turismo deportivo del ámbito del ciclismo, de golf o de otras áreas que tienen muy poco gasto de inicio y un retorno muy importante, etcétera, etcétera.

Ahora hemos visto… este fin de semana el típico o el importante, en este caso, maratón de Valencia, que es uno de los elementos también de ámbito turístico que se está desarrollando muchísimo en la Comunidad Valenciana y en todo el ámbito nacional.
El musical, que también lo hemos estado ahora mismo, hace poco, explorando.

Bueno, y al final todos estos elementos son una oferta cohesionada, dinámica, resistente que fluctúa con el sector tanto a nivel nacional como internacional.
Y creemos que haría falta en la estrategia de dinamización, pues desarrollar instrumentos a nivel económico -que estamos todos de acuerdo-, administrativa y profesional que hagan posible esa gestión eficaz.
También, en un segundo lugar, un consejo técnico de los expertos del tema de turismo.
Y, por último, un tercer eje que sería la dinamización de la estrategia turística.

Por eso sí que queremos saber qué plan de dinamización turística tiene la Agencia Valenciana de Turismo, con el fin de plantear esa estrategia que hemos estado hablando a lo largo de toda esta tarde, de toda esta jornada.

Gracias.

El senyor president:

Per a contestar, senyor Colomer.
Té quatre minuts.

El senyor secretari autonòmic de l'Agència Valenciana de Turisme:

Molt bé.

Moltes gràcies, senyor president.

Senyor Arqués, en brevetat, perquè d'alguna manera també abans en la intervenció, en la compareixença, ha sortit aquesta qüestió.

Però els plans concrets de dinamització, de millora de la competitivitat en este moment en són nou que estan en la llei de pressupostos de La Generalitat.
N'hi ha nou que estan activats, a l'any que ve pretenem que se n'incorporen cinc més.
Estic parlant de la mancomunitat dels Ports, de la mancomunitat de l'Alt Palància, de la mancomunitat de l'Alt Túria, de la Vall d'Albaida, de la mancomunitat de l'Alcoià i el Comptat, de la Ribera Baixa, d'Espadà-Millars, de la Vall de Pop, una associació intermunicipal de Catí, Culla, Benassal i Ares del Maestrat.

I els cinc que s'incorporaran ampliant l'angular i les possibilitats de treballar en el territori, i des d'un dels programes que a mi me pareixen més interessants i que hem de fer tot l'esforç perquè isquen bé, que és un exemple de la governança col·laborativa de la qual parlem, perquè tinguem en compte que aquí està La Generalitat, estan les diputacions i estan els espais supramunicipals.

Anys enrere els plans d'excel·lència, que alguns recordaran, eren l'administració central de l'estat, que ha desaparegut del mapa en esta, diguem, contribució en l'Espanya de les autonomies, per dir-ho així, ha desaparegut.
Estava l'agència i un municipi.
Nosaltres hem reinventat la història perquè estigue La Generalitat, les diputacions i l'espectre ample supramunicipal alineat en l'estratègia que diem abans del paisatge i compartint la, diguem, la filosofia del que és l'estratègia turística de tots en les mancomunitats.

De tal forma que hi ha molts municipis, en este moment, destinataris del que és una estratègia compartida per a tres anys -d'entrada tres anys- de recursos i de també la participació no onerosa però molt important, el know how, la visió estratègica de negoci de les associacions del sector turístic dels empresaris de les zones afectades.

Per tant, vull dir-li -i acabe- que estos.
.
.
, que nosaltres tenim una fe especial i una voluntat molt accentuada perquè estos plans de dinamització, com vosté els ha caracteritzat, funcionen.

Perquè, per exemple, en la província de Castelló l'any que ve tindrem tot l'interior, tot, cobert en base a esta estratègia, que té les dos virtuts: la de seure en una taula a tots, a tots els actors públics, posant recursos tots per a tres anys, vull dir, no es una actuació concreta i desaparec, sinó tres anys d'estratègia, llums llargues o a mig termini, que és el que necessita el sector, i també l'aportació conceptual, teòrica, la visió imprescindible sí o sí del sector de la societat civil turística organitzada d'eixa zona.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Colomer.

Passem a la següent pregunta que és la pregunta número 197, formulada pel diputat Vicente Arqués Cortés, del Grup Parlamentari Socialista, al Consell sobre evolució del sector turístic a Castelló, amb número de registre 29.
909.

El senyor Arques Cortés:

Doncs sí, tornem a Castelló.

El sector turístico representa en el 2015 el 14,4% total del empleo, 258.
000 empleos.
Castellón ya empieza a jugar un papel importante en la atracción de turistas, en los datos de Hosbec, que la patronal sí que veía un aumento en las pernoctaciones.

Y dentro de estos datos aparece la importancia de la oferta turística complementaria de Castellón.
Dentro de la oferta turística complementaria de Castellón pues destaca evidentemente los excepcionales recursos que tienen municipios de interior, como son en este caso Vilafamés o Morella, que están integrados dentro de los pueblos más bonitos de España y, bueno, con todas sus fiestas que incluso son declaradas de interés turístico internacional.

Tenemos también la oferta cultural y, en este caso en concreto, la musical, que ya hemos estado hablando del FIB, el Arenal Sound, el Rototom, etcétera, que es un público muy fidelizado y joven y no tan joven.
Y también tenemos el tema o el ámbito de los parques naturales que…, y en mayor interés en este caso, es el de les Illes Columbretes y todo el alto valor ecológico y turístico.

Tenemos un potencial turístico muy importante y de reciente creación, que es el aeropuerto de Castellón, que yo creo que bien gestionado y dimensionado puede ser un elemento turístico de máxima valía.

Por eso, pues, bueno, preguntamos qué análisis tienen la Agencia Valenciana de Turismo sobre la evolución turística de la provincia de Castellón a la hora de tomar decisiones de promoción.

El senyor president:

Per a contestar, senyor Colomer, quan vullga.

El senyor secretari autonòmic de l'Agència Valenciana de Turisme:

Moltíssimes gràcies.

Senyor president.

Senyor Arqués.

Les xifres de Castelló, tinc ací l'informe -que li'l puc facilitar i a qualsevol grup-, segmentades, l'acumulat de gener a maig.
El que és la pròpia temporada estival segregada per mesos: juny, juliol, agost, setembre -les dades d'octubre es publicaran en la segona quinzena de novembre-, a disposició de la seua senyoria i del grup que vullga.

Però per agilitzar, resumiré dient que en la temporada hi ha hagut, en la temporada àlgida, 1,8 milions de pernoctacions, ha crescut un 5,7.
La demanda nacional ha crescut un 5,5.
L'estrangera un 7,7.
El Revpar que és la mètrica, diguem, o el paràmetre que medeix la rendibilitat de l'hotel, de l'habitació hotelera ha crescut un 7%.
L'ocupació extrahotelera, la resta de tipologies, com diem abans, un 10,6.
La demanda nacional ha crescut un 10,8.
L'estrangera un 9,9.
En definitiva, vull dir, els indicadors són també d'un any positiu.

Però, el que vull destacar-li.
.
.
, més enllà del que representa esta aproximació numèrica, que jo crec que hi ha que posar-la, diguem-ne, entre cometes, perquè -el que diem abans- no ens poden enlluernar les xifres per allò del vent de cua, etcètera.
Però jo sí que vull destacar-li que en el 2016, fruit de l'esforç de tots, hi ha noves dinàmiques empresarials, hi ha una societat civil més conscient de la força de les iniciatives, hi ha més projectes, hi ha més sensibilització pel paper que pot jugar Castelló, que ha sigut sempre d'espai potencialment menys aprofitat.

Conscients de la fertilitat de productes que presenta Castelló, amb una geografia reduïda, tota la façana costanera, i amb un interior carregat d'atributs turístics, culturals, històrics, gastronòmics, patrimonials, paisatgístics, el bon comportament dels festivals enguany, Castelló té dels més emblemàtics a nivell nacional.
Els quatre plans de competitivitat que han permés, a banda de tot el que he dit abans, engrescar -si em permeten l'expressió-, mobilitzar doncs moltes idees, molts actors públics i privats en una etapa que crec que hi ha motius que a vore-la esperançadora, perquè és un horitzó de treball compartit i d'inversió, i d'inversió garantida.
.
.

Necessitem estabilitat en la inversió -no un fet puntual i me'n vaig- de tres anys d'acció com a mínim.
Per tant, fixen-se que tot l'interior puguem cobrir-lo en tota la legislatura.
.
.
Vull dir, a partir d'este any, del pressupost del 2017, podem cobrir en eixa estratègia tot l'interior.
Vull dir, bon exemple de governança col·laborativa i molts fenòmens en la gastronomia que comentàvem abans.
Doncs, moltes fires, moltes accions locals públiques i privaves molt interessants.

Hi ha un viratge -i acabe amb aquesta reflexió- crec que alentidor, des del punt de vista del producte, de saber.
.
.
Castelló és el gran desconegut en l'arena internacional sobretot.
Hem de reinventar i posar al servei de l'interés general l'aeroport de Castelló, la connectivitat.
Hi ha quatre vols regulars, s'ha de continuar.
Hem encarregat un estudi a la universitat per a vore com insertar l'aeroport en l'estratègia de vertebració i de creixement de l'economia de la província de Castelló.

La mala notícia conjuntural sempre és que Castelló és la gran desconeguda.
Però la bona notícia és que, precisament per això, podem arrancar un model turístic cuidat, sensible, diferenciat, de qualitat.
I el que no ens coneguen potser una oportunitat en el moment de saturació d'altres mercats i de recerca.
I és també la percepció que tenim quan parlem amb touroperadors a nivell internacional que busquen nous territoris, nous espais perquè el grau de saturació.
.
.

L'altre dia el senyor Rifai -i acabe-, secretari general de l'Organització Mundial del Turisme, a Luxor, a Egipte, va estar bé.
Perquè fixen-se que el que li passa a Egipte ens pot afavorir, entre cometes tot, perquè no és una bona notícia que el turisme ens vinga per la desgràcia d'altres.
Però a Luxor va dir.
.
.
, i va fer molt bé a anar allí a reivindicar Egipte perquè torne a ser potent en l'escena internacional i en la decisió de les persones per a fer turisme, i va dir que vivim un temps de gestió de la saturació en moltes zones.

Per tant, Castelló ha de saber interpretar bé este moment, i crec que les bases, entre tots, estan situades per a anar pel bon camí.

Gràcies.

El senyor president:

Seguim ara amb la pregunta número 198, formulada pel diputat Vicente Arqués Cortés, del Grup Parlamentari Socialista, al Consell sobre la importància del paisatge com a element vertebrador, amb número de registre 29.
910.

El senyor Arques Cortés:

Sí, el paisaje entendido como elemento de oferta complementaria.
Si hace unos años el paisaje no tenía importancia real en el ámbito del turismo, ahora el paisaje es un elemento…, un recurso primario.

Además, se ha comprobado que los recursos naturales y paisajísticos, en este caso los veintidós parques naturales de la Comunidad Valenciana, son uno de los elementos más importantes en el ámbito de la oferta complementaria del turismo.

Aquí, además de los parques naturales, de los veintidós, hemos sabido, bueno, complementar con la oferta de congresos o jornadas o encuentros de avistamiento de aves, delfines y todo el ámbito que va en paralelo a los parques naturales.

Y también, bueno, pues conocemos de otras consellerias, en este caso la de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio, pues han impulsado la protección del paisaje, del territorio como un elemento esencial y han presentado el estudio de paisaje visual de la Comunidad Valenciana, que se enmarca dentro de una planificación territorial e infraestructura.

Y, por lo tanto, queremos conocer qué consideración tiene la Agencia Valenciana de Turismo del paisaje como elemento vertebrador de la oferta turística en nuestra comunidad y qué planes tiene para potenciarlo.

El senyor president:

Quan vullga.

El senyor secretari autonòmic de l'Agència Valenciana de Turisme:

Molt bé.
Moltes gràcies, senyor president.

Moltes gràcies, senyor Arques.

Senyories.

El tema del paisatge, ja ho he dit abans, per a nosaltres juga un paper cabdal.
La nova llei ve carregada de la perspectiva del paisatge.
L'estratègia que hem desplegat més enllà de la llei quan s'aprove que, diguem, elevarà el rang i li donarà l'estatus de ser enquadrat i emparat per una llei, el valor del paisatge com a gran contenidor de l'experiència turística i com a, diguem, articulació i vertebració de tot el potencial turístic de la Comunitat Valenciana.

El tema del paisatge el vaig explicar en alguna compareixença anterior.
El paisatge tal i com l'hem enfocat en este concepte i amb la càrrega de fons que té, diguem-ne, que és l'oportunitat.
.
.
, però des d'una mirada racional, sostenible, cabdal i compartida -estos quatre adjectius-, és la gran oportunitat per saber realment el que dóna de sí la Comunitat Valenciana des del punt de vista del recurs barra producte.
Molt important.

De fet, un treball en la Universitat de València, però també es ramifica en totes les universitats públiques, a Alacant i a Castelló, per tal d'identificar els paisatges i treballar.
Hem fet.
.
.
, la setmana passada vam fer la cloenda, la setmana passada o l'anterior, d'un congrés de molta qualitat, amb moltíssima assistència de públic i de gent significativa en esta matèria del sector i fora del sector, que es deia Â«Paisatge, ètica i planificació turística a la Comunitat ValencianaÂ».

Hem fet a hores d'ara dos rondes, diguem, per tota la Comunitat Valenciana identificant… no capitals, o sí, punts de referència de convocatòria supramunicipal per a convocar 542 municipis de la comunitat per a alinear i per a compartir esta estratègia turística, per a parlar i fer pedagogia i defensa del paisatge, del paisatge com un element -torne a dir-ho- vertebrador, identitari.
Una fàbrica d'automòbils es pot deslocalitzar, un paisatge valencià no.
Això és un actiu de primer nivell.
Per tant, hem d'atrapar este concepte i a partir d'ahí construir i reconstruir, reinventar la indústria turística de base paisatgística.

Paisatge no és la postal, paisatge és…, com he dit abans, el paisatge com a gran contenidor, com a gran node de creixement i desenvolupament turístic en base als atributs genuïns del que som.

El briefing de la campanya Â«Mediterrani en viuÂ», el Â«No me enseñes más postalesÂ» que, com he dit abans, té la més alta consideració de totes les campanyes publicitàries promocionals de totes les comunitats -Minuto y resultado pot ser que ens passen, però té l'estudi d'una auditoria independent- es basa precisament en allò genuí, en allò autèntic, en allò insubstituïble, ¿no?
, en el que no es pot clonar, en el que no és estàndard.

I, en eixe sentit, el paisatge doncs juga un paper…, és l'espai, és la factoria de les emocions, la factoria…, el producte de base territorial que busquem.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Colomer.

I per acabar amb les preguntes, la pregunta número 244 formulada pel diputat Víctor Garcia i Tomás, del Grup Parlamentari Compromís, al Consell sobre mesures de suport i foment de les pimes turístiques, amb número de registre 37.
269, que en este cas la fa la diputada Teresa García.
Té quatre minuts.

La senyora García Muñoz:

En nom d'ell, senyor president, moltes gràcies.

Per a intentar avançar-se als nous escenaris i continuar creixent cada dia mantenint la tendència al lideratge que té el nostre sector, hem de basar-nos en recursos com són la innovació, la professionalització i l'excel·lència del capital humà.

Els canvis que ha introduït en el sector turístic l'economia digital, la innovació i la creixent varietat de l'oferta i la demanda turística no hem de veure'ls com un repte sinó com una oportunitat per a les nostres pimes, que són la gran majoria en les quals descansa el fet de produir la innovació en el sector turístic.

En aquest context, l'Agència Valenciana de Turisme ha de tindre una aposta clara pel desenvolupament dels projectes empresarials i el mateix emprenedorisme; la xarxa de centres de turisme ha d'oferir la formació que permeta desenvolupar esta innovació a les nostres pimes i s'ha de donar suport a les iniciatives empresarials del sector turístic per a crear sinèrgies entre emprenedors, universitats, empreses, administració pública i inversors, impulsant iniciatives innovadores, competitives i rendibles que donen al nostre teixit de pimes turístiques la solidesa per a fer front als canvis i a les diferents conjuntures a les que ens veiem enfrontats en este sector.

Per això, la pregunta que li fem és: ¿quines mesures de suport i foment de les pimes i d'emprenedoria té previst posar en marxa l'Agència Valenciana de Turisme?

El senyor president:

Gràcies, senyora García.

I per acabar, senyor Colomer, té la paraula per quatre minuts.

El senyor secretari autonòmic de l'Agència Valenciana de Turisme:

Molt bé.
Moltíssimes gràcies.

Estalviaré un poc el preàmbul que crea tot el marc conceptual, per dir-ho així, del que vaig a explicar, i em permetran que comente els fets que hem ja realitzat en el 2016 i el que pretenem per al 2017 en relació al tema que és del seu interés.

El que està dient vosté, a banda d'altres programes més convencionals, ho situem en una acció nova que hem creat enguany que es diu Accetur, que té l'arrel o l'ancoratge en la xarxa de centres dels CDT, en els que tenim i en el que tindrem d'interior.

Mire, s'engegat un programa que no existia, s'ha creat una unitat administrativa per al seu disseny, activació, impuls i desenvolupament, s'han definit els objectius estratègics -això és el que hem fet en el 2016-, línies d'actuació i imatge gràfica.
S'està ampliant la cobertura, serveis i abast per a tota la xarxa de CDT, que en tenim set a tota la comunitat donant continuïtat…, eixa és la història, la història dels CDT.
CDT, l'Invattur i les Tourist Info, que són les tres branques, diguem, que té l'estructura pública de la governança de La Generalitat.
Anem a…, també estem revisant per a millorar el seu rendiment i per a adaptar-la també als temps nous que ens desafien constantment, ¿no?

Però en el que és el CDT és cert que hem activat…, té una història jo crec que d'èxit, de formació, qualificació professional, però calia buscar una solució de continuïtat per a entroncar-lo més en el mercat laboral i en el món també de l'emprenedoria i de la creació d'iniciatives, donar instruments i eines als alumnes i a les pimes, que és el contingut de la seua inquietud, per a, des de la mateixa administració turística, coordinats amb tot l'ecosistema empresarial privat i la resta d'estructures públiques, donar-los una sortida i una resposta.
Per tant, donant continuïtat a la formació per a l'ocupació i la qualificació professional.

Sumant ara programes de formació i d'assistència tècnica per a l'empreniment i per a la competitivitat.
¿Dirigits a qui?
Emprenedors, autònoms, micropimes, pimes i aturats.
Prop de 700 persones aturades amb formació en turisme i hosteleria, cuina, sala, rebosteria, sumilleria…, en fi, tots els subsectors i professions d'este gremi que ens ocupa, han passat per les jornades de difusió de l'empreniment i oportunitats de negoci del sector turístic realitzades al llarg de tot el territori.
Hem fet set edicions.

Han col·laborat en la relació d'activitats 23 entitats del camp de l'empreniment i la competitivitat turística, associacions professionals -que he de dir que, com tot, no ho podem fer…, no ho devem ni volem fer-lo sols, per tant hem convidat a tot aquell que és rellevant en este propòsit-, entitats professionals, agències de desenvolupament local i altres entitats com les cambres de comerç i cooperatives de treball associat, així com més de 30 emprenedors identificats com a casos d'èxit.

Estic recordant, perquè n'he assistit a unes quantes, que totes les experiències d'èxit…, bé, els paradigmes valuosos han sigut també…, han tingut la bondat i han tingut el gest de vindre a explicar-nos el que eren estes jornades didàctiques en este sentit.

S'ha presentat el programa al sector turístic de la Comunitat Valenciana mitjançant els consells assessors de tots els centres de la xarxa CDT, comptant amb la seua participació per a la definició de les línies d'actuació.
S'ha dissenyat un mòdul formatiu a mesura per als estudiants -se m'acaba el temps, em queda molt poc- per als estudiants i aturats de la xarxa de CDT.
En 2016 s'han realitzat nou edicions pilot, per les quals han passat més de 100 alumnes a Castelló, València i Alacant; s'ha facilitat formació i mentorització a un total de quinze equips emprenedors, etcètera.

S'està treballant en el marc europeu de competències EntreComp també per a activar la possibilitat de fons europeus per a buscar també la ramificació en este àmbit que ens ocupa, les possibilitats de recaptar fons per a impulsar.
Els CDT tenen una partida molt important de… Els CDT han sigut històricament grans gestors dels fons europeus, moltes vegades no es conta adequadament la gestió dels CDT.

En fi, no tinc temps per a tota una sèrie de qüestions que hem posat en marxa.

I objectius per al 2017, són quatre punts: conveni de col·laboració amb el consell de cambres de comerç per a realitzar la formació i l'assistència tècnica per als emprenedors turístics.
Les cambres de comerç no sols són les quatre que coneixem més emblemàtiques, per dir-ho així, sinó que tenen 49 antenes en tot el territori que hem d'aprofitar.

I l'activació dels espais Accetur en tots els centres dels CDT.
Tots coneixen els CDT, en el de València poden entrar-hi i ja el veuen l'Accetur i les dinàmiques que he estat explicant.
Però, ara, del que es tracta és que en tot el territori tinguem estos espais de projectes, d'assistència tècnica, de sales de coworking i d'avançar en esta direcció.

Obertura de canals online per a l'atenció a emprenedors i empreses.
Desenvolupament de programes de formació i foment de la competitivitat turística en els apartats anteriors.
I un programa -i acabe- d'especialització professional per a titulats en turisme i realització de pràctiques en els espais nostres del CDT.

Al capdavall, la pime turística, com la resta de la textura empresarial d'esta comunitat, el sector turístic té el tamany que té i té la mida que té i parlar de sector turístic és parlar de les pimes.
Hi han cadenes més fortes, esteses a tot el territori nacional però, bàsicament, la preocupació per l'empresa turística és una preocupació, com vosté ha expressat molt bé, per la pime turística.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Doncs, bé, moltes gràcies, senyor Colomer.
Gràcies per les seues explicacions, quasi que demanar-li disculpes per l'espot que li hem fet sense descans amb tanta pregunta i compareixença, però un plaer tindre'l ací, com sempre, donant les explicacions.

Gràcies, també, als diputats pel to.

I amb açò acabem la reunió de la comissió.

(S'alça la reunió a les 18 hores i 17 minuts)