Drets%20Humans%2020220216HTML.html





Comissió de Drets Humans realitzada el dia 16 de febrer de 2022.
Comença la reunió a les 15 hores i 3 minuts.
Presideix la diputada senyora Mercedes Ventura Campos.
Reunió número 12/I.

La senyora presidenta:

(Per raons tècniques no ha quedat enregistrat el començament de la reunió)

Tiene la palabra…

La senyora secretària:

Gràcies, presidenta.

(La secretària passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Hay cuórum, presidenta.

La senyora presidenta:

Muchas gracias.

Pasamos al primer punto del orden del día, que es la lectura y aprobación del acta de la reunión anterior.
Si no hay ningún inconveniente, aprobamos el acta de la reunión anterior.
Se aprueba el acta.

La senyora presidenta:

El segundo punto es la comparecencia de la consellera de Participación, Transparencia, Cooperación y Calidad Democrática, para presentar el V Plan director de cooperación valenciana del 2021 a 2024, de acuerdo con el artículo 4.
5 de la Ley 18/2007, del 14 de diciembre, de la Generalitat, de cooperación y desarrollo sostenible, número 41.
622, que se ha publicado en el BOCV número 202.

Dicho esto, le daré la palabra a la consellera.
Tiene quince minutos para la exposición.
Intentaremos ser flexibles y, posteriormente, pues pasaremos a los grupos.
Recordad que tenéis tres minutos de exposición y, después, tres minutos de réplica.

Cuando quiera, tiene quince minutos.

Compareixença de la consellera de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica per a la presentació del V Pla director de cooperació valenciana 2021-2024, d'acord amb l'article 4.
5 de la Llei 18/2007, de 14 de desembre, de la Generalitat, de cooperació i desenvolupament sostenible (RE número 41.
622, BOCV número 202)

La senyora consellera de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica:

Moltes gràcies.

(Per raons tècniques no ha quedat enregistrada part de la intervenció)

…fonamentals âgràciesâ, el diagnòstic de les capacitats generades per les actuacions precedents, l'avaluació imparcial i objectiva del darrer cicle de gestió per a detectar possibles millores, i la generació d'espais de participació i diàleg que permeten al conjunt d'agents socials i a la ciutadania expressar les seues expectatives i definir col·lectivament els objectius per a construir una cooperació valenciana amb major capacitat d'impacte i transformació.
Sense eixe exercici de col·laboració i compromís, les polítiques públiques de cooperació mancarien de l'impuls necessari per a desplegar els processos de transformació dirigits a aconseguir societats més justes, equitatives i sostenibles.

La participació és una de les claus per a l'èxit de les polítiques de cooperació.
En conseqüència, per a l'elaboració del cinqué pla director, tenint en compte la declaració de l'estat d'alarma en març del 2020, el diagnòstic sobre les capacitats generades per la cooperació valenciana durant el període de 2016-2019, es va fer a través d'una anàlisi detallada de les actuacions cofinançades per la Generalitat.
Este treball va finalitzar amb la publicació de l'informe «Diagnòstic de capacitats de la cooperació valenciana 2016-2019», que està disponible en el portal web.

En segon lloc, pel que fa a l'avaluació entre desembre de 2020 i gener del 2021, es va presentar l'informe d'avaluació final del IV Pla director de la cooperació valenciana, que ha servit per verificar l'avanç en la consolidació de la cooperació valenciana i en l'alineació de les polítiques públiques de cooperació amb l'Agenda 2030.
I, així mateix, també per a identificar les àrees de millora.

Finalment, per a l'elaboració del V Pla director de la cooperació valenciana, entre març de 2020 i maig del 2021 es va impulsar un ampli procés de participació, dissenyat i posat en marxa mitjançant tres instruments.
Primer, la ponència tècnica, constituïda com un grup de treball format per huit representants designats entre els membres del Consell Valencià de Cooperació.
En segon lloc, la realització d'una sèrie de debats sobre temes estratègics en l'àmbit de la cooperació al desenvolupament a nou grups focals: educació per a la ciutadania global, reptes de futur, acció humanitària, drets de la infància, seguiment i avaluació, cooperació sindical, cooperació al desenvolupament des de l'àmbit local, cooperació universitària al desenvolupament, i gènere, drets humans i desenvolupament sostenible.
I, tercer, la posada en marxa d'un protocol d'informació i consulta pública ciutadana a través de la plataforma GVA Participa i dels òrgans de coordinació i participació en matèria de cooperació al desenvolupament.

En definitiva, ha estat un procés que ha durat catorze mesos, amb totes les limitacions que hem tingut derivades de la pandèmia, com vosté sabrà.
Ens ha permés ampliar l'horitzó de la participació, compartir els resultats amb la ciutadania a través de les xarxes socials i traspassar les fronteres gràcies als instruments que les tecnologies de la comunicació posen al nostre abast.

En les diferents activitats organitzades hem comptat amb més de quatre-cents cinc participants en representació de la diversitat d'agents socials i institucionals de la societat valenciana.

Vull destacar, a més, que un 7 % de les persones participants ho han fet des d'altres països, i hem comptat amb l'assistència d'un gran nombre de representants de les organitzacions sòcies que col·laboren en el desenvolupament dels projectes en els països del sud global.

Per tant, podem afirmar que el V Pla director de la cooperació valenciana és un document consensuat i amplament debatut amb el conjunt d'agents de la cooperació.
Per tant, recull les seues expectatives en la construcció d'una visió comuna per a avançar cap a un món més solidari, pacífic, just i sostenible.

En este pla director s'han definit tres objectius generals.
El primer, contribuir al desenvolupament humà sostenible i a la realització efectiva dels drets humans de les persones i poblacions que viuen en contextos de major vulnerabilitat, pobresa i exclusió als països d'intervenció.
El segon, fomentar una ciutadania valenciana crítica, corresponsable i mobilitzada en favor del desenvolupament sostenible i la defensa dels drets humans en l'àmbit local i global.
I, tercer, enfortir el teixit social valencià i el dels països empobrits, com a senyal d'identitat de la cooperació valenciana.

Per avançar en la construcció d'estos objectius, el pla director aporta els següents enfocaments estratègics transversals.
En primer lloc, incorpora un enfocament basat en drets humans com a eix central de les polítiques de cooperació.

Este enfocament situa la inclusió i la participació activa de la ciutadania en el centre de l'estratègia per a lluitar contra la pobresa i avançar en un desenvolupament humà sostenible on ningú no es queda enrere.
Considera les persones i les comunitats com a subjectes actius de dret i centra els esforços en l'empoderament dels grups i poblacions que viuen en contextos de major vulnerabilitat, marginalitat i risc de pobresa i exclusió.

Un enfocament global local per avançar en sostenibilitat no és suficient per a actuar en els països empobrits en el sud global.
També és necessari activar processos de transformació del nord global avançant cap a la formació d'una ciutadania millor informada que comprenga les causes últimes que es troben en la base de la pobresa i les desigualtats.

És necessari un enfocament que contribuïsca a superar la dicotomia nord-sud i que connecte millor les actuacions de cooperació amb la realitat pròxima i genere una ciutadania crítica i èticament compromesa amb el desenvolupament sostenible.
Un enfocament de participació com a principi central que ha d'orientar la governança del sistema valencià de cooperació sobre la base de la coordinació, la complementarietat i la coherència de les polítiques públiques per al desenvolupament.

I, finalment, un enfocament d'aprenentatge prenent l'acció transformadora del coneiximent com a base de la innovació, la millora del sistema i l'adaptació als canvis i els reptes emergents en el context d'una realitat globalitzada.

El cinqué pla director continua mantenint els mateixos cinc eixos que articula l'Agenda 2030: planeta, persones, prosperitat, pau i aliances.
Cadascun dels eixos s'ha d'entendre com a àmbits estratègics que faciliten la incorporació dels enfocaments proposats i, al mateix temps, reforcen la perspectiva dels ODS, establint metes i actuacions.

Tot això s'ha de de fer impulsant una perspectiva inclusiva, facilitant una visió de ciutadania global, coordinant l'esforç dels diferents agents i articulant iniciatives conjuntes per a ampliar la base social de la cooperació valenciana, i generant diàleg, experiència compartida i coneiximent des de la pràctica.

Així mateix, la cooperació valenciana continuarà aprofundint en la perspectiva de gènere com a estratègia feminista que busca l'exercici dels drets de les dones, l'equitat entre els gèneres i l'eliminació de qualsevol forma de violència en els àmbits públic i privat per a aconseguir l'accés al poder i el control de recursos.

Quant a les principals novetats, el cinqué pla director realitza una definició més precisa dels instruments i modalitats en els principals àmbits d'actuació: la cooperació econòmica, l'acció humanitària i l'educació per a la ciutadania global.

En l'àmbit de la cooperació al desenvolupament es consolida un catàleg d'instruments més eficaç, més ben adaptat a la realitat d'agents amb presència efectiva a la Comunitat Valenciana, i amb majors possibilitats de coordinació i complementarietat.

En l'àmbit de l'acció humanitària es reforça el funcionament del Comité Permanent d'Acció Humanitària com un òrgan de consulta i participació, que reforce la coordinació entre donants i agilitze la resposta en la tramitació i adjudicació de fons.
També que impulse la coherència de la política i els marcs de decisió publicoprivada i millore els instruments d'avaluació i la rendició de comptes en matèria d'acció humanitària i emergència.

En l'àmbit de l'educació per a la ciutadania global es concreta com a objectiu la descentralització territorial en les actuacions a la Comunitat Valenciana, amb especial atenció al foment d'intervencions en les poblacions rurals, les comarques de l'interior i els municipis menuts des d'una lògica respectuosa amb la vida col·lectiva dels pobles, la seua cultura i els seus valors.

També es reforça la cooperació descentralitzada municipal, destacant la important aportació que els ens locals realitzen a la cooperació valenciana, no recollida de manera pròpia en els altres plans directors.

S'enforteixen els espais d'associacionisme municipalista i el treball en xarxa per a impulsar l'acció i participació efectiva de tots els municipis en el desplegament de polítiques de cooperació.
âUf!
, la mascareta… (Pausa) No puc, no puc.

Tot això, a través de les mesures de suport al treball realitzat mitjançant el Fons Valencià per la Solidaritat de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, l'impuls de les agendes locals per a l'avanç en els ODS i també de l'Aliança de Ciutats per al Desenvolupament Sostenible.

A través dels valors representats en l'Agenda 2030, la cooperació universitària del desenvolupament contribuïx a generar una visió de la universitat com un espai idoni per a avançar en la construcció d'una comunitat compromesa amb la transformació social, la pau, l'equitat, el desenvolupament humà i la sostenibilitat ambiental.

En este àmbit, el pla director considera com a línies d'acció preferent la formació d'una ciutadania socialment responsable, que es comprometa amb els reptes i desafiaments d'un món global, la investigació per a aportar respostes innovadores, interdisciplinàries i transversals als reptes que planteja el desenvolupament sostenible, i la transferència de coneiximent i la connexió amb la societat, reforçant els espais de diàleg amb altres actors i donant suport a la cultura del voluntariat i de la participació activa en projectes de caràcter internacional.

La cooperació sindical es reflectix també, per primera vegada, amb un apartat específic, reforçant la defensa i la reivindicació del treball decent, que és l'objectiu hui de l'Agenda 2030.
És un element fonamental i vertebrador per a l'erradicació de la pobresa i la desigualtat i l'enfortiment de la democràcia.

Este objectiu s'ha de construir sobre la base de les oportunitats d'ocupació amb respecte als drets laborals, la protecció social i el diàleg social.

Finalment, el cinqué pla director pretén donar a la comunicació per al desenvolupament un decidit impuls com a instrument de sensibilització, d'educació per a la ciutadania global i de rendició de comptes a la ciutadania, a través d'accions que milloren la qualitat de la informació i la comunicació en matèria de cooperació i mitjançant el reforç de les aliances i els espais de diàleg i formació entre els agents de cooperació, altres agents socials i els mitjans de comunicació.

Respecte a les prioritats geogràfiques, es mantenen els països i territoris establits com a prioritats en el pla director anterior, però també es concreten i amplien els criteris per a la selecció de països i territoris elegibles.

En les àrees geogràfiques de l'Amèrica Central i el Magreb no s'establix un llistat de països prioritaris.
S'avança, així, cap un model més flexible de localització focalitzat en els principis d'actuació sobre poblacions, territoris o regions més vulnerables.

Es defineixen amb major concreció els contextos d'intervenció de les actuacions d'acció humanitària, amb especial atenció als conflictes en els territoris palestins i el Sàhara occidental, i les diàspores a Orient Pròxim, el Magreb i l'Àfrica subsahariana.
També s'incorpora el criteri contextual de territoris o poblacions afectades o especialment vulnerables per l'efecte de la crisi climàtica.

Per altra banda, la nova modalitat de cofinançament d'intervencions específiques no estarà subjecta en la seua execució a la llista de països prioritzats, amb la finalitat de reforçar una major flexibilitat en la resposta a les necessitats canviants de contextos amb majors índex de vulnerabilitat.

Finalment, des del punt de vista pressupostari, el V pla director recull els compromisos següents: augmentar almenys un 10 % anual el pressupost del programa de cooperació per als dos últims anys de la legislatura, cal indicar que nosaltres enguany ja l'hem pujat un 93 %, molt per damunt d'eixe 10 %, i elaborar un informe del qual es donarà trasllat a les Corts sobre la previsió de destinar abans de l'any 2030 el 0,7 % dels pressupostos de la Generalitat a l'ajuda oficial per al desenvolupament.

Com a conclusió, vull subratllar que este V Pla director de la cooperació valenciana representa la resposta solidària davant la crisi del covid-19, una crisi sense precedents en l'àmbit global que no pot explicar-se únicament en termes sanitaris, sinó que també ha amplificat les condicions de fragilitat que ja afectaven els països i poblacions empobrides.
Això s'ha traduït en un augment del risc de la pobresa i exclusió, el límit de l'avanç en la protecció de drets, aprofundiment de les violències masclistes, la bretxa de gènere i el condicionament de l'accés de les persones més vulnerables amb mitjans de contenció, entre altres conseqüències, perquè per desgràcia la pandèmia no ho ha paralitzat tot.

Les emergències alimentaris sanitàries han continuat i s'han agreujat.
Corregir esta situació es el repte de la cooperació valenciana i que afronta este V pla director.
No oblidem que els problemes dels països en desenvolupament són també els nostres problemes, perquè cada vegada són més interdependents, i ho serem cada vegada més en un món globalitzat com l'actual.
Que ningú pense que d'esta crisi podem eixir a soles, ja no es tracta només d'una qüestió de solidaritat; sí, ajudem perquè és un repte moral, perquè no estem disposats a quedar-nos impassibles davant del patiment o les necessitats de persones que són com nosaltres, que podien ser com nosaltres, xiquets i xiquetes que poden ser com els nostres fills o les nostres filles, però és que ara, a més, ens trobem davant l'evidència que, si no acabem amb la pandèmia a tot arreu, mai no s'acabarà tampoc a la nostra casa.

Eixa és la realitat i cal que assumim de veritat que d'esta crisi -i de les que vindran- hem d'eixir juntes o no eixirem.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, consellera.

La veritat és que anem molt bé de temps, tenim tres minuts per a fer la intervenció.
Anirem, primer, als grups de l'oposició; després, al govern.

I, en primer lloc, té tres minuts el grup Vox.

Quan vullga.

El senyor Llanos Pitarch:

Gracias, señora presidenta.

Buenas tardes, señora consellera.

Bien, desde Vox rechazamos el V plan director, como rechazamos y propondremos su derogación, la Ley 18/2017, de cooperación y desarrollo sostenible, por eso nuestra propuesta de resolución será una enmienda a la totalidad.
Mire, lo hacemos porque a nosotros nos importa la naturaleza, los cambios climáticos, que los hay, la contaminación, pero todo ello al servicio de las personas y no los seres humanos son juzgados por un fundamentalismo sobre la naturaleza.

Este V plan director, como la ley que lo justifica, son Agenda 2030, son una lista cerrada de diecisiete objetivos para el desarrollo sostenible que son eslóganes aparentemente positivos en su formulación, pero ideados por elites globalistas para moldear a las naciones conforme a sus intereses.
Los ODS que acoge el plan director no han sido sometidos a debate, enmienda y votación en las Cortes Generales, los ODS son promocionados y aceptados por los gobiernos socialistas y comunistas como el de España, aplaudidos también por otros partidos y por grandes multinacionales.
Esto prueba, precisamente, que la lucha política actual no es de izquierdas contra derechas, sino de globalistas frente a soberanistas, o frente a patriotas.
Sus medidas conllevan un cambio de modelo económico, social y familiar, lo que implica el empobrecimiento de las clases medias y trabajadoras, disminuyendo su poder adquisitivo y calidad de vida en beneficio de las elites globalistas enlazadas con la izquierda más radical.

La Agenda 2030, que inspira a este plan director, trata de imponer una nueva religión civil mundial que no permite el disentimiento; o lo tomas, es decir, o tragas o estás fuera.
Eso es lo que nos dicen.
Esta nueva religión dispone de un credo, los diecisiete objetivos de desarrollo sostenible, un código moral que pretenden imponer por igual a todas las naciones y un elenco de predicadores desde los gobiernos, instituciones y universidades que se someten a sus ideas a cambio de financiación y subvención, hasta activistas a sueldo como Greta Thunberg o grandes medios de comunicación.
Es un proyecto totalitario que abiertamente busca un nuevo contrato social global caminando hacia la llamada «gobernanza mundial», con unos gobernantes que no han sido elegidos por los ciudadanos ni pueden ser cesados o controlados por ellos.
Su intención es revertir las costumbres, tradiciones, el modelo económico y la idiosincrasia de cada nación, hasta el punto de modificar derechos y libertades.

Ya lo intentó la ONU con la Agenda 2015, que fue un estrepitoso fracaso y que tenía por finalidad erradicar la pobreza en el mundo y, en lugar de reconocer su fracaso, decide olvidarse y fijar un plan aún más ambicioso para encubrirlo.
Tratan de controlar las políticas de los gobiernos, prescindiendo de las realidades de cada nación, de su soberanía, su estado de desarrollo económico, su régimen político o sus identidades culturales, y fomentan la deshumanización de las personas y el transhumanismo, despreciando como (in)útiles, no útiles, a los seres humanos que consideran imperfectos, ya sea por edad o ya sea por enfermedad.

En fin, concluyo, señora presidenta, porque hay tanto que decir sobre esto que creo que con cuatro pinceladas ha quedado nuestra postura claramente definida.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Llanos.

Tiene el turno, por tres minutos, el grupo parlamentario de Ciudadanos.

La senyora García Guasp:

Buenas tardes, en primer lugar, agradecer la presencia de la consellera de transparencia en esta comisión para presentar el V Plan director de la cooperación 2021-2024 y aclarar nuestras dudas al respecto.
Y, como no podría ser de otra manera, reconocer el esfuerzo y sacrificio de todas las ONG que colaboran directa o indirectamente en la igualdad de derechos y erradicación de la pobreza de este mundo, especialmente las infrafinanciadas o no financiadas por los gobiernos.

Dicho esto, y adentrándonos en el asunto, un tema que nos preocupa mucho es el reparto de los fondos.
Durante todo el texto encontramos la mención o la intención de colaborar con subvenciones a las ONG más pequeñas que han colaborado en la pandemia; sin embargo, esto no se hace efectivo, el cambio, en las estrategias ni en los objetivos.
Entendemos, también, que el único papel de los agentes sociales o de las ONG no puede ser participar de las subvenciones, tienen que tener un papel activo y real en la toma de decisiones, cosa que tampoco vemos realmente plasmado en el plan director.

En relación con la cooperación educativa, consideramos que podría ser interesante, además de la cooperación universitaria al desarrollo, ampliar estas actividades de divulgación de la cultura del voluntariado y la participación en proyectos de cooperación a estudiantes de bachillerato o de grados superiores, no solo universitario.

Por ello, por todas estas cosas que le estoy diciendo, le hago las siguientes preguntas: ¿considera que este nuevo plan se ha podido ajustar de manera real a las nuevas necesidades globales derivadas de la pandemia del covid?
¿Qué criterios se han tenido en cuenta en esta ocasión para la participación de los diferentes actores implicados?
¿Cómo evaluaría usted la iniciativa de la Dirección General de Cooperación Internacional al Desarrollo durante este año 2020-2021?
¿Podría incidir un poco más en las herramientas que se van a utilizar para sensibilizar a la ciudadanía de la importancia de la cooperación al desarrollo?
Otra pregunta: cuando hablan de abrir espacio a los sindicatos no especifican, ¿me podría concretar de qué sindicatos o a qué sindicatos van a abrir este espacio?

Por otro lado, hemos intentado desde Ciudadanos en los presupuestos que se tuviera en cuenta y se subvencionaran otras ONG valencianas que han colaborado muy activamente en la pandemia, pero todas estas enmiendas fueron rechazadas por el equipo de gobierno que es su equipo de gobierno.
Por lo tanto, le preguntamos, ¿cómo vamos a confiar en que en la realidad del plan se tenga en cuenta a otros agentes sociales de la Comunidad Valenciana y a otras ONG menores que han cooperado directa o indirectamente en la pandemia?
, que esto en el desarrollo del plan lo nombra usted.

Muchas gracias, señora presidenta.

La senyora presidenta:

Muchas, señora García.

Tiene, por tres minutos, el Grup Parlamentari Popular…

Cuando quiera.

La senyora Bastidas Bono:

Gracias, señora presidenta.

Independientemente de las reflexiones, interrogantes que haremos al plan director, vaya por delante, señora consellera, nuestro agradecimiento y la deferencia que usted ha tenido con los grupos parlamentarios.
Es la primera vez que lo hace el Botànic, eso la diferencia a usted de su antecesor, y vaya por delante el agradecimiento de que usted está aquí en esta presentación.
Le diré algunas cuestiones que a nosotros nos plantea, nos suscita este V plan director.

En primer lugar, vemos una falta de justificación o de motivación suficiente en el documento anexo en el que se recoge la plasmación de los ODS y la selección de las metas.
A nuestro juicio, no explica ni suficientemente el proceso por el que se llega a los mismos ni una reflexión sobre cómo, dónde, o con quién se va a trabajar para ello.

En segundo lugar, el plan presentado habla de un incremento del 10 % del presupuesto, hablan ustedes de dos años, que no cumple lo acordado por todos los grupos parlamentarios en abril del 2019, en aquella campaña electoral, como objetivo prioritario a alcanzar en esta legislatura.
Y, también, usted ha hablado de un informe, pero, bueno, el documento no habla ni de plazos, no habla del informe para cumplir ese objetivo del 2,7 % a conseguir en 2030.

También, en tercer lugar, el plan presentado no aborda, y para nosotros esto es un tema fundamental, las reformas necesarias para darle una agilidad en materia de subvenciones, ya que a pesar de la ejecución presupuestaria, siempre está en torno al 95 %, seguimos estando a la cola, en el furgón de cola de las comunidades autónomas y, por lo tanto, a nuestro juicio resulta imprescindible habilitar medidas para que se pueda llegar al cien por cien.

También es insuficiente el enfoque, el lenguaje de derechos.
Pese a la importancia de colocar a los derechos humanos como un principio fundamental de la cooperación valenciana, este para nosotros debe ser el enfoque primordial y todos los demás deben ser, en todo caso, o instrumentales o secundarios de este principal.
Y si me lo permite, además, con una especial atención, o más bien en el documento falta de ella, a las personas, principalmente mujeres, que están dedicadas a las defensas de los derechos humanos, incluidas de manera muy especial a las medioambientalistas en los países donde estos se ven más atacados.
Se debe priorizar -y quiero insistir- en todo momento en los derechos humanos como enfoque principal.

En particular, nosotros queremos poner de relieve la infancia.
Todo el mundo sabe, todos los grupos sabemos que la infancia es uno de los sectores más vulnerables, el que desgraciadamente, si en general siempre ocurre, particularmente en estos momentos de pandemia todavía se hace mucho más visible, lo que afecta a este colectivo más: la pobreza, la desigualdad, las crisis humanitarias, los conflictos y cumplir con los compromisos que como sociedad -creo- todos nos hemos marcado, y también que han estado plasmados no solo en la normativa en particular de su departamento, sino la normativa en general que está aprobada y que está en vigor en la Comunidad Valenciana.

Luego, consellera, permítame que le habla sobre las vacunas.
Usted en su documento hace referencia al tema del covid, y evidentemente es una preocupación latente, ahí está, no solo nosotros, yo creo que todas las comunidades autónomas, y quizá es uno de los aspectos más relevantes de esta pandemia que nos ha tocado vivir y que tiene connotaciones sociales, sanitarias y económicas, y que yo incluso creo recordar, si no usted me lo matiza, que ha generado cierta polémica, ha habido alguna ONG como es Amnistía Internacional que ha hablado, ha puesto en cuestión…, no sé si es el caso de la valenciana, se lo quiero preguntar, si las vacunas covid, a las que yo me quiero referir y que usted nos aclare en qué medida o en qué participación nosotros como cooperación valenciana vamos a adquirir vacunas para poder destinarlas a la cooperación, pues, nosotros queremos saber si en este sentido ha habido alguna polémica porque no sabemos si va o no a computar como ayuda al desarrollo.
Yo lo quería preguntar si usted esto nos lo puede aclarar.

Una última o dos últimas cuestiones, consellera, si me lo permiten.
Una es el papel de las empresas.
Se hace mención en el documento sobre algunas generalidades, como el comercio justo, la responsabilidad social, pero, bueno, quizá no explica con la, entiéndaseme, suficiente nitidez qué papel deben jugar las empresas en el ámbito de la cooperación valenciana y, singularmente, en la cooperación humanitaria.
Se limita el documento, este plan, a marcar los agentes económicos en los valores establecidos en la Ley, de la Generalitat, para el fomento de la responsabilidad social, pero a nuestro juicio adolece, que quizá hubiera sido interesante reforzarlo, adolece, y que podría añadirse, a nuestro juicio, principios rectores de Naciones Unidas, de las directrices de la OCDE en todas las operaciones y también promover prácticas comerciales y sostenibles, como por ejemplo.

Y luego, por último, y acabo, se tiene la aprobación del Consejo Valenciano de Cooperación, yo creo que eso es un aspecto muy importante, no se lo vamos a negar, pero permítame que le diga que es preciso buscar el consenso, no solo con los grupos parlamentarios, que yo creo que ahí usted o ustedes deben hacer un esfuerzo, sino también se debe buscar un consenso con las administraciones locales, bien podría ser través de la Federación Valenciana de Municipios y Provincias para garantizar, que el plan es una expresión de la cooperación valenciana en la extensión más amplia de lo posible.

Y yo con esto acabó como he empezado.
Le doy las gracias, consellera, por su presentación.

La senyora presidenta:

Muchas gracias, señora Bastidas.

Tiene turno, por tres minutos, la señora Blanes.

La senyora Blanes León:

(Veus) Gràcies, senyora presidenta.

Bé, moltíssimes gràcies, consellera.

Dir-li que, en primer lloc, evidentment des d'Unides Podem-Esquerra Unida creiem que el Pla director de cooperació és un document molt important perquè el diagnòstic, l'avaluació i la planificació pensem que són essencials per a posar-nos en la millor de les situacions possibles de cara a afrontar nous reptes i objectius en el sistema de cooperació valenciana.

Dins dels tres pilars fonamentals per a l'elaboració d'aquest pla, ens agradaria destacar el tema de la participació.
Ens ha explicat que per a l'elaboració d'aquest pla s'han generat uns espais de participació i de diàleg amb els agents socials implicats.
La participació pensem que és una de les claus per a l'èxit de les polítiques de cooperació, i per això li pregunte un poc quines han sigut eixes millores que han hagut en aquesta fase en comparació amb els plans de cooperació anteriors.

D'altra banda, ens ha dit que aquest pla director contempla els cinc eixos que s'articulen a l'Agenda 2030 són: planeta, persones, prosperitat, pau i aliances.
Evidentment açò no és l'Agenda Espanya que a alguns els agradaria, clar.
L'Agenda 2030, en la qual estan d'acord totes les societats del món civilitzat, no sols els partits socialistes i comunistes, jo crec que ací és evident que hi han altres que també estan ahí, i sobretot associacions molt, molt, molt reconegudes, per posar un exemple, Creu Roja, Cáritas, infinitat d'elles.

I açò el que fa és que planteja avanços precisament cap a un món més just i sostenible, no sols uns enfront d'altres, segons el lloc de naixement o el seu color de pell, i açò crec que no és elit globalista, sinó una participació des de la base i sobretot amb els agents que estan dia a dia al peu d'aquestes polítiques.

En aquest sentit volíem recordar que els pressupostos de la Generalitat, que hem aprovat recentment, introduïxen per primera vegada el programa 13.
420, que és per a la implementació dels objectius de desenvolupament sostenible, el que demostra és la seua aposta pel compliment d'aquesta Agenda 2030.
I volíem precisament preguntar-li sobre la importància que pensa que pot tindre aquest programa pressupostari per al compliment de l'Agenda 2030.

En aquest sentit també ens ha donat algunes de les dades de la situació pressupostària actual de la cooperació valenciana.
L'augment precisament del 93 % d'enguany, amb l'objectiu d'eixe 10 %, i sobretot per arribar a eixe 0,7 per al 2030.
I precisament celebrem açò i volíem saber si té algunes dades sobre l'evolució o sobre altres comparatives que s'estan duent a altres territoris.

La perspectiva de gènere.
La perspectiva de gènere en l'estratègia feminista pensem que busca precisament el dret de les dones i sobretot eixa eliminació de la forma de la violència per a aconseguir l'accés al poder i el control dels recursos de les dones dels territoris, objectius tan ambiciosos que són necessaris per a l'èxit de la cooperació per al desenvolupament, evidentment.
Per això li preguntaria quina importància de la transversalitat d'aquestes polítiques de gènere per a la consecució d'aquests objectius pensa que podria tindre.

I el que sí que volíem, abans d'acabar la nostra intervenció, és reconéixer dues coses importants de l'encert d'aquest pla: d'una banda, la rellevància precisament del municipalisme, de l'associacionisme, com a eixos fonamentals per a l'èxit de les polítiques de cooperació al desenvolupament sobre el terreny; i, d'altra banda, els canvis de paradigma del llistat de països que hi havia al model aquest actual més flexible, basat precisament en eixe anàlisi d'un context que pot ser tan variant i que entenem que, més enllà de les fronteres, hem de ser flexibles per a poder adaptar-se, com bé dic, al seu context.
I ací posem com a exemple, evidentment, la definició dels contextos d'intervenció també en territoris com Palestina o el Sàhara.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyora Blanes.
Espere que li haja condit i haja pogut dir tot el que volia dir.

Té el torn de tres minuts el grup Compromís, Josep Nadal.

El senyor Nadal Sendra:

Moltes gràcies, senyora presidenta.

Abans de res agrair a la senyora consellera la participació en esta comissió.
Bé, sempre són benvinguts per ací, en una comissió en la qual no estem molt acostumats a tindre membres del govern.
Moltes gràcies.

Dir que des de Compromís donem ple suport al V Pla director de cooperació valenciana 2021-2024.
Entenem que, després d'haver aprovat els pressupostos, amb la pujada de pressupost a la cooperació i al desenvolupament que van significar els pressupostos valencians, entenem que presenten un pla director, és una manera racional i una bona manera de com fer les coses, de planificar i poder en el futur executar tots estos diners que ja tenim pressupostats.

Nosaltres simplement, de fet hi ha algunes coses que ja han eixit per ací, volíem posar en valor la importància que ha tingut l'elaboració d'este pla director, la participació de les ONG valencianes, de la capil·laritat que sobre el territori ha tingut esta participació i que la importància que a voltes es critica de les autonomies fent cooperació internacional, perquè d'alguna manera n'hi ha una facilitat per a arribar a certes ONG que estan vinculades a certs territoris, la qual cosa doncs també li dóna importància als processos i una certa garantia de futur, que les coses no van a desaparéixer.

Pensem que és important també la visió municipalista i des del món rural, perquè el sentiment són llocs també on és més fàcil trobar un sentiment de comunitat i un sentiment de comunitat que és internacional i totalment exportable.

La combinació que ha explicat vosté de la intervenció, que és fonamental en els països d'origen, amb la descentralització que estàvem comentant en els països com el nostre i la descentralització en la presa de decisions i d'idees, doncs pensem que és molt, molt interessant.

Nosaltres com a elements novedosos i crec que més importants, el tema de la crisi climàtica i dels refugiats climàtics.
Moltes voltes, doncs bé, i també per a entendre el que ha dit vosté de tot allò de la ciutadania crítica i de crear ciutadania crítica, doncs és molt important vore que ja estan havent refugiats climàtics arreu del món i que els valencians i les valencianes tenim totes les paperetes de ser dels primers refugiats climàtics del món.
Per tant, allò del pensament crític és interessant en açò.

I, per últim, i coincidint amb el que ha dit crec que la diputada del PP i no sé si algú més, el tema de tot el que diu el document d'afrontar la cooperació en temps de pandèmia.

Aprofundint un poc com es pensa fer allò de les vacunes i tal.
Jo sentia el president Pedro Sánchez dient que no mos preocupem que hi ha vacunes per a tots i que a la Unió Europea hi ha centenars de milers de vacunes.
No sé si és un problema de vacunes o és més un problema logístic, de distribució i també, clar, la reivindicació política d'alliberament de patents ha de ser evident, i aixina com també si s'ha pensat també en el tema de retrovirals, que és una cosa que no encara no s'està parlant molt, però que se suposa que en les pròximes setmanes ja serà d'ús normal a casa nostra i que evidentment voldria que fóra en altres països del món perquè, com vosté ve a dir, en este cas de la pandèmia, com en moltes altres coses del món, o mos salvem tots o acabarem caient tots.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyor Nadal.

Té tres minuts la senyora Mira.

La senyora Mira Rojano:

Gràcies, presidenta.

Bona vesprada a tots i a totes.

Moltíssimes gràcies, consellera, per estar hui en aquesta comissió.

Bé, la Llei de cooperació i desenvolupament sostenible estableix que el pla director ha de ser el resultat d'un procés transparent, d'informació, estudi, consulta, participació i avaluació, i aquest pla així ho reflectix amb un procés de consulta, aprenentatge i reflexió dels agents implicats, i no sols en la Comunitat Valenciana, sinó també en els països del sud.

Tot a pesar d'aquesta pandèmia i d'aquesta crisi que estem vivint econòmica i social, per a l'elaboració d'este pla s'ha posat en marxa mecanismes de participació.
Ha sigut un pla molt participat on, segons les dades que tenim, un total de 658 persones inscrites i 405 participants en els debats que han hagut, pense que, com he dit, és un pla molt participat entre tots els agents que d'alguna manera treballen en aquest àmbit.

I este pla, li dic, que a nosaltres, al Partit Socialista, ens agrada.
I ens agrada, i podia dir per moltes raons, però vaig a dir-li que ens agrada per algunes:

Els drets de la infància.
Considerem la infància com a un objecte de protecció i titular de drets, garantint els drets fonamentals, supervivència i desenvolupament, protecció i participació.
I pense que està reflectit en aquest pla.

També reforçar el paper actiu de les dones en el foment de la qualitat democràtica i en les polítiques de lluita contra les desigualtats i l'augment del lideratge de les dones en els espais de canvi social, polític i institucional, que ens agrada.

I açò crec que és un poc personal, però la cooperació municipalista.

En el diagnòstic s'ha posat de manifest la importància que tenen per la proximitat a la ciutadania i constituïxen un espai idoni per a impulsar accions de sensibilitat i educació.

Com he dit, aquest pla ens agrada, pensem que és un bon pla, que ha sigut molt participat i que esperem que contribuïsca a millorar i, sobretot, que contribuïsca a netejar eixa imatge que tenia la cooperació valenciana, una cooperació corrupta on els diners doncs ja sabem tots on anaven a parar.

Sí que m'agradaria, i sé que tinc molt poc temps, però sí que m'agradaria fer-li una sèrie de preguntes, una pregunta en concret.
La Llei 18/2017, de 14 de desembre, de la Generalitat, de cooperació i desenvolupament sostenible i en el IV Pla director van suposar un nou punt de partida i una reconstrucció de la cooperació valenciana, com he dit, tan malograda pel cas de corrupció Blasco, en este cas.

Amb aquest horitzó, i després de sis anys de polítiques públiques sostingudes, la cooperació valenciana ha enfortit capacitat, desenvolupant instruments i recuperant els elements diferencials d'una cooperació descentralitzada.

Des del treball conjunt de tots els agents, les ONG, les universitats, els sindicats, les associacions empresarials, les organitzacions multilaterals de Nacions Unides, les entitats locals, etcètera, la cooperació valenciana ha avançat en la cerca de respostes davant de les noves dinàmiques globals en els quals els problemes de desenvolupament humà són percebuts com a resultat de processos de creixement, interdependència dels fenòmens socials, ambientals i econòmics.

La cooperació valenciana -acabe- s'ha sumat a aquesta dinàmica de canvi i ho ha fet de manera progressiva i crítica, a través d'un debat amb freqüència trobat, però que en l'últim terme ha contribuït a cohesionar el conjunt d'agents en l'entorn d'una visió compartida de la cooperació al desenvolupament.

D'altra banda, l'últim tram de l'execució del quart pla director s'ha desenvolupat en el context de la crisi sanitària, social i econòmica derivada de la covid.
Una crisi evidentment sense precedents.

I la pregunta és: en aquest nou marc internacional que ha posat de relleu la necessitat de connectar aspectes sanitaris, socials, econòmics i mediambientals, quin és el paper fonamental que marca el V Pla director de cooperació valenciana per als pròxims quatre anys?
I com la cooperació valenciana pot enfortir la cooperació descentralitzada en el marc de l'avantprojecte de llei estatal de cooperació per al desenvolupament sostenible i la solidaritat global?

Com dic, reitere l'agraïment i és un bon pla.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyora Mira.

Ara tindrà un torn sense límit de temps, la consellera, per a contestar les diferents preguntes que li… (Remors)

La senyora consellera de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica:

Bé, començaré pel senyor Llanos, que és molt ràpid de contestar-li, perquè el senyor Llanos bàsicament el que s'ha limitat a dir és que està en contra de l'Agenda 2030, un pacte global entre tots els països i que és fonamental si volem tindre un futur com a planeta i, sobretot, si volem tindre un futur per als nostres fills i les nostres filles, doncs, evidentment el senyor Llanos està en contra de coses tan clares com la fi de la pobresa, el treball digne, de la salut i el benestar, de la igualtat de gènere âbé, això mos ho demostren diàriament, no?
â, de les reduccions de les desigualtats, perquè, bé, evidentment, el partit Vox, o siga…, és un partit que, evidentment, treballa per a reforçar els privilegis dels que sempre els han tingut i, evidentment, totes estes qüestions que se deuen dur endavant en l'Agenda 2030 i que és fonamental, doncs, evidentment, van a contrariar els interessos d'eixes elits privilegiades durant tants anys.

Afortunadament, la majoria sí que estem a favor d'eixa Agenda 2030.
A més, jo, insistisc molt en el tema que tots hem de treballar perquè siga possible.
I, a més, sempre insistisc molt precisament en l'objectiu de desenvolupament sostenible número 17, que parla de la necessitat de les aliances, les aliances entre tots els governs i les aliances també en la societat civil i també en les empreses, per a fer-ho possible.

Bé, la senyora García, de Ciudadanos, parlava molt del tema de l'entrada de les ONG, el paper actiu en les decisions… Bé, jo li vull dir que…, bé, s'ha dit, no?
, inclús per algunes de les intervencions, que ha sigut un pla director molt participat, més que mai.
O siga, mai s'ha fet un pla director on s'haja fet d'una manera tan participada amb més de quatre-cents participants, on després, mitjançant el portal, precisament de GVA Participa, de la conselleria que jo encapçale, damunt, la societat civil també ha pogut aportar d'una manera individual.

I, sobretot, jo vull dir que ací hi ha hagut un treball colze a colze amb la Coordinadora Valenciana d'ONGD, amb la qual es fa un treball increïble i que representa a totes les ONGD valencianes, no?

Per tant, o siga, jo crec que n'hi ha un consens, m'atreviria a dir una unanimitat entre la cooperació valenciana al voltant d'este pla director.
Nosaltres fem moltíssimes reunions, molt de diàleg, precisament per anar junts de la mà, i jo crec que ho hem aconseguit.
Hem aconseguit que la cooperació valenciana i la conselleria anem de la mà.

Me preguntava també la valoració que fea de la direcció general; doncs, evidentment, molt positiva, no?
S'està fent un treball molt important des de la direcció general en eixa línia.

Parlava de l'educació per a la ciutadania global.
Per a nosaltres també és molt important.
Jo parlava en la meua intervenció de la importància de no sols treballar en l'eix nord-sud, sinó també ací hem de fer un treball per a la cooperació i sensibilitzar, precisament perquè tots tingam clar que hem de tindre un món més just i més solidari, i per a tindre clar també el que dia al final de la meua intervenció, no?
, que hem de comprendre que el que passa en qualsevol problema que n'hi ha en un lloc del món, és també el nostre problema, no?
Jo crec que això és molt important, sensibilitzar els més joves precisament en això.

A vore, l'educació per a la ciutadania global no sols se dona en l'àmbit de la universitat; se dona tant en l'àmbit de l'educació formal com de no formal.
Per tant, o siga, se dona d'una manera globalitzada en tota l'educació.

Senyora Bastidas, parlava de la falta de justificació, de la selecció de meta de l'Agenda 2030.
Jo li vull dir que, de fet, hui ja s'ha publicat.
Nosaltres ja hem treballat inclús els pressupostos d'enguany, del 2022, en línia, amb l'Agenda 2030, i tenim un compliment d'un 91 %.
No és una qüestió de dir, «ací…».
O siga, hem d'anar al cent per cent.
També és de veres que moltes vegades…, o siga, n'hi han matèries que excedixen de l'àmbit autonòmic i són més d'àmbit nacional o internacional.
Però vull dir que este govern és un govern compromés amb l'Agenda 2030 i això ho marca en un 99 % del nostre pressupost, està en línia amb els ODS i tenim un compliment de 153 metes de les 169, no?

Jo crec que, bé, que això marca que nosaltres treballem d'una manera transversal perquè, evidentment, l'Agenda 2030 s'ha de treballar transversalment, i, a més, com dia abans, la qüestió de… Jo sempre parle molt…, o siga, jo moltes vegades dic, «qui pot estar en contra de la fi de la pobresa?
, qui pot estar en contra de l'educació digna?
».
Bé, evidentment Vox, no?
Vox sí està en contra, però la majoria del món mundial no està en contra.

Però el que importa és fer-ho possible.
I per a això és l'objectiu de desenvolupament sostenible, les aliances on els govern, els diferents governs han de ficar-se en línia.
Jo crec que nosaltres ho estem fent.
Que queda per avançar?
Per descomptat, però jo crec que ho estem fent.

Després, comentaves els objectius, no?
, per a arribar a eixe compromís.
Que jo li he de dir que eixe compromís que signàrem està penjat en el meu despatx perquè tingam clar que evidentment treballem d'acord amb eixe objectiu.

I jo vull mostrar-los a vostés la comparativa, no?
… Perdoneu, coses del directe… (Pausa.
Remors)

Mira, esta és l'evolució que hem tingut en els últims anys, l'evolució del pressupost.
I jo vull deixar constància de com hem avançat i, precisament, del 2021 a 2022.
O siga, la diferència és considerable i, per tant, nosaltres en estos moments ja estem pràcticament en el 0,25; estem parlant d'un 0,7 en el 2030.
Soc molt conscient que hem d'anar avançant molt als anys.
I, de fet, eixa ha segut la meua reivindicació, no?
, a l'hora de realitzar els pressupostos, no?
Sabem que havíem de donar passos molt grans per a fer eixa realitat.

Jo crec que és evident en el 2021 a 2022.
Evidentment, anem a anar pujant.
És de veres que moltes vegades tu no saps, a l'hora de fer un pressupost, si va a sorgir alguna qüestió tipus la pandèmia que, de vegades, s'ha hagut de prioritzar altres qüestions.
I també, moltes vegades, és cert que el percentatge del pressupost ve en funció de quant són els pressupostos; quan major és el pressupost o siga, més elevat, és arribar… Per exemple, en els pressupostos de l'any 2021, nosaltres pensàvem que estàvem en una determinada quantitat.
Després, el pressupost era més gran i tu, automàticament, baixaves.

Però vull deixar clar que és un objectiu clar de la conselleria, que eixe acord que signàrem està penjat en el meu despatx perquè, a més, dona la casualitat que jo també vaig signar-lo, personalment, en nom del partit que representava i que, per tant, eixe objectiu està marcat i anem a fer-ho tot per fer-ho possible.
Encara ens queden uns huit pressupostos, o siga que… Jo crec que és possible, si anem avançant, com hem avançat en l'últim any, no?
, que jo crec que és prou evident.

L'agilitat pressupostària, jo crec que això ho tenim claríssim i, de fet, anem a traure una nova ordre, precisament per a agilitzar-ho, i en eixa línia anem treballant.
Treballem molt amb la coordinadora valenciana, precisament, per a esmenar eixes qüestions i que puga ser el més ràpid que siga.

Parlaven de prioritzar la infància, evidentment.
De fet, nosaltres tenim un conveni de 600.
000 euros.
Pràcticament tots els diners de cooperació són en lliure concurrència, però sí tenim determinats convenis molt concrets i un, precisament, és amb UNICEF, no?
, de 600.
000 euros.

Les vacunes del covid.
A vore, nosaltres, no hem…, des dels diners de la cooperació no s'han pagat vacunes, com a tal, entre altres coses perquè no se pot, eh?
, també és de veres que no se pot.
Però sí el que hem fet, concretament en el CAE, que són les accions d'extrema urgència, és destinar 150.
000 euros, mitjançant el CAE, a Palestina, no per a vacunes sinó per a facilitar-los tots els instruments que eren necessaris per a poder ficar les vacunes, perquè no en tenien.
O siga, no tenien ni com traslladar-se ni el material per a ficar-les… Tenien les vacunes però no tenien (inintel·ligible) … Nosaltres, com ajuda humanitària d'urgència, en el CAE, ho aprovàrem.

I, a vore, en el tema de les empreses, l'àmbit de les empreses, doncs, per exemple, elles també estan en el CAE, no?
, i moltes vegades quan nosaltres plantegem determinats projectes, doncs n'hi han empreses que diuen, «doncs, nosaltres volem aportar tanta quantitat a determinat projecte», no?
, i, d'eixa manera, n'hi ha una col·laboració.

I, a vore, nosaltres intentem el consens amb tots els agents i amb tots els partits i, bé, el màxim consens possible per a traure-ho tot endavant.
Parlava de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, també treballem amb ells, també ells estan en el Consell Valencià de Cooperació, com estan tots els partits polítics.

I, per a nosaltres, en el tema dels ajuntaments, o siga, del que són les administracions locals, és fonamental.
Les administracions locals són les administracions més properes a la ciutadania.
Per tant, tenen molt a fer i per a nosaltres són fonamentals, primera, des de la sensibilització que parlem cap a la cooperació, com, per exemple, per a l'Agenda 2030, perquè malauradament encara n'hi ha un desconeixement gran del que és l'Agenda 2030.
I tenim clar que eixes administracions, com dic, que són les més properes a la ciutadania, són les que poden fer un paper fonamental en això, en visualitzar.
I, per tant, nosaltres, ara, amb tota la pujada de pressupost, tenim previst que tot el que és l'aliança de les ciutats per l'Agenda 2030 va a augmentar considerablement, aixina com el conveni de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies per a anar de la mà avançant en tot el que és la cooperació.

Senyora Blanes, bé, doncs, agrair-li, sí, efectivament, jo crec que ja ho he dit, més de quatre-centes persones han participat; sis-centes i tantes inscrites.
El que passa és que diguem més de quatre-cents participants, però, bé, perquè n'hi ha qui ha participat diverses vegades, no?
, i al final sumes sis-cents i tants.
Però jo crec que ha segut… Nosaltres estem molt contents.
A més, nosaltres volíem ficar en valor, nosaltres som la conselleria de participació també.
I, per tant, ens agrada que tot el que ix endavant i una qüestió tan important com és el cinqué pla director, havia de fer-se amb un procés de participació el més ampli possible, i aixina ha segut.

I, bé, allò de l'objectiu de desenvolupament sostenible, doncs, bé, jo crec que ho he explicat, no?
, per a nosaltres és molt important, és una qüestió transversal que treballem des del govern del Botànic.
I jo crec que estem en eixe 91 % del pressupost en línia a l'Agenda 2030 i en 153 metes de les 69; com dic, a les que moltes vegades no arribem és perquè són competència que es cedix a l'autonòmic i és d'àmbit nacional o internacional.

El senyor Nadal ha plantejat una cosa que jo no sé si ho ha plantejat algú abans que ell, però que bé, a mi me sembla molt important i que nosaltres hem defensat molt des de la conselleria.
I és la cooperació descentralitzada.
És fonamental per a nosaltres que se fique en valor i que se faça cooperació des de les comunitats autònomes, no?

I, en eixa línia, per exemple, preguntava la senyora Mira sobre nosaltres què havíem aportat a la llei de cooperació.
Nosaltres hem aportat molt en eixa línia, que es ficara en valor la cooperació descentralitzada.
I, a més, que se tinga la consideració de política pública.

Nosaltres volem que se reconega la cooperació descentralitzada i, a més, que se considere la cooperació com a política pública.

També la visió municipalista.
Per a nosaltres és fonamental treballar amb els ajuntaments, i en això hem incrementat molt les partides; també el Fons Valencià de Solidaritat, no?
, que fa un treball molt important.
Nosaltres tenim una relació molt estreta, també amb ells, on hem ampliat també el conveni, perquè anem de la mà.
I, a més a més, per exemple, el conveni que signàrem l'any passat, ja dins del pla director, parla, sobretot, d'això, de la incidència de la cooperació en cada municipi, no?
, en donar-ho a conéixer, vore tot el que s'està fent.
En eixa línia ho tenim molt clar.

I en el tema de l'alliberació de les patents, jo crec que el govern del Botànic ho ha tingut molt clar sempre.
De fet, hem sigut…, el govern valencià, en un ple del Consell, si no recorde mal, perquè parle de memòria, en maig del 2020, ja va aprovar una resolució demanant l'alliberació de patents.

Jo crec que no té sentit, i ara…, en aquell moment encara no teníem les vacunes, no?
, com ara, no?
, però que…, igual que no se pot estar d'acord amb l'acumulació de la riquesa, tampoc se pot estar d'acord amb l'acumulació de les vacunes.
I que, per tant, evidentment, o siga… tot el món té dret a la vacuna i, per tant, cal l'alliberació de les patents.

I, per últim, ja, la senyora Mira, bé, un poquet ja he anat contestant un poquet tot i, bé, si ficàrem en valor la cooperació descentralitzada jo crec que, pràcticament tots ací, excepte el representant de Vox, estem d'acord amb el valor de la cooperació centralitzada.

Volia aportar-li alguna coseta més sobre el que hem aportat al pla…, a la llei de cooperació, en què, com li deia, hem incidit molt en el tema que se considere política pública la cooperació.
I, sobretot, en ficar en valor la cooperació descentralitzada.

Jo crec que no me deixe res.
(Remors) Ah!
, val, val, perfecte.
I volia un poquet mostrar, per a…, bé, doncs, tot com ha anat evolucionant i vull…, perquè també deia la senyora Mira què hem aportat nosaltres a la cooperació descentralitzada.
Jo crec que nosaltres en estos moments som un referent i volia també mostrar-los este gràfic del pressupost destinat a la cooperació al desenvolupament, del pressupost de 2022, i que nosaltres som capdavanters.
a nivell de l'estat espanyol som la comunitat autònoma que més destina a la cooperació.

Hem de tindre en compte que, per exemple, si després ens anem a esta, que parla dels diners que se destinen per habitant, en la qual estem la quarta, hem de tindre en compte que Navarra i País Basc són dos comunitats autònomes que no estan infrafinançades com nosaltres, sinó tot el contrari i que, per tant, açò mostra l'aposta clara que fa el govern per la cooperació, que en estos moments jo crec que la cooperació valenciana és un referent a nivell de l'estat espanyol.

Jo voldria ensenyar-los també el percentatge en el qual estem.
Estem els quarts en estos moments, pràcticament al mateix nivell que La Rioja.
El País Basc i Navarra estan per damunt, però ja volguérem nosaltres tindre el finançament que tenen ells.
I la diferència és abismal, per exemple, en la Comunitat de Madrid, que en estos moments és la que menys destina, amb un 0,02, al mateix temps que la de Castella-la Manxa o la de Múrcia, o Castella i Lleó, que la veritat és que estan molt lluny d'allò que nosaltres destinem a la cooperació.

La senyora presidenta:

Ara tenim un torn de tres minuts per a fer rèplica.

No sé si voleu fer rèplica els grups de l'oposició o grups del govern.

Vox i Ciutadans?

Per tres minuts tindria primer la paraula el Grup Parlamentari Vox.
El senyor Llanos, quan vullga, pot començar.

El senyor Llanos Pitarch:

Muchas gracias, señora presidenta.

Efectivamente, señora consellera, Vox está en contra de la peligrosa Agenda 2030, pero lo demás que usted dice ya son juicios personales falsos, por supuesto, pero la lengua no tiene hueso.

Claro, que los amigos subvencionados de las élites globalistas digan que Vox defiende a los ricos es un chiste, que los que dicen cómo hay que pensar hablen de igualdad y de libertad tiene guasa, mucha guasa.
Pero lo cierto es que no me sorprenden sus respuestas porque…, y no nos sorprenden por dos motivos.

Primero, porque siempre dicen lo mismo.
Parece que no tiene argumentos.
De hecho, no los tiene, porque difícilmente un comunista puede dar argumentos a un demócrata, porque no aceptan ni la más mínima discrepancia.
Por eso nunca lo hace.
Y por eso solo se dedica a repetir y repetir mantras, consignas comunistas de odio sobre Vox, a ver si repitiéndolo queda alguien todavía que se lo crea.
Mejor sería que abandonase toda esperanza.

Y, segundo, porque la señora consellera es paradigma, es ejemplo de los telepredicadores de la religión globalista que ha unido a grandes organismos y corporaciones internacionales -por cierto, con mucha pasta- y a la izquierda más radical, que precisamente representa la señora consellera.

Por eso, frente a la Agenda 2030, sí, la Agenda España, porque frente a la imposición de falsos Objetivos de desarrollo sostenible, Vox defiende la agricultura, la ganadería, la pesca, la industria, el buen uso de las energías.

Frente a la sumisión del ser humano a la naturaleza, Vox defiende el servicio de la naturaleza a las personas.

Frente al empoderamiento -vaya palabro- y una visión ecológica y feminista del desarrollo sostenible, defendemos la igualdad real y efectiva de todos los seres humanos.

Frente a falsas emergencias climáticas -que no cambios, porque cambios por supuesto que se producen-, Vox defiende medidas razonables de protección de tierras, mares y ciudades.

Frente a desmemorias históricas, Vox defiende el conocimiento objetivo de sucesos y tiempos pasados, reconociendo errores y aciertos, sin imponer un solo modo de pensar ante el que todos tengamos que agachar la cabeza.

Y frente a objetivos de desnaturalización de las estructuras más básicas de una sociedad bien entendida como son los continuos ataques a la familia natural, Vox defiende su protección como piedra nuclear del desarrollo humano integral en el que crecer física, moral y mentalmente.

Es obvio que la izquierda no puede aceptar estas medidas que propone Vox en su Agenda España, porque son medidas de sentido común, de razón.
Y el comunismo y la razón se dan de tortas desde su mismo concepto.

Por eso, señora consellera, no apoyamos el plan director, como no apoyamos la ley en la que se sostiene, porque es un atentado a nuestra sociedad y porque además pretende llevar fuera ese control del pensamiento a territorios más vulnerables.
Y también, por supuesto, porque la cooperación para el desarrollo se empieza por casa, en lugar de dejar abandonados a su suerte -a su mala suerte- a nuestros convecinos valencianos y en general a nuestros compatriotas.

No se puede ir intentando arreglar supuestamente el mundo cuando en casa tienes miseria, abandono y caos provocados por ustedes.
Es de un cinismo y una chulería absolutamente intolerable.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Muchas gracias, señor Llanos.

Tiene por tres minutos, la señora García, para réplica.

La senyora García Guasp:

Muchas gracias, señora presidenta.

En primer lugar, decirle a la consellera que me ha aclarado algunos de los aspectos que yo preguntaba.

Lo que sí que simplemente quería matizar o recalcar es que lo que yo había querido decir era que en los objetivos no se plasman algunas de las cantidades o de los nuevos agentes que van a participar o incluso, como le decía, de los sindicatos.
Es lo único que yo quería decirle, que no lo veíamos plasmado en los objetivos, aunque sí que ustedes se supone que se habrán reunido con todas esas personas, pero eso era lo único que yo quería decirle un poco en mi primera intervención.

Y ya, por lo demás, en la propuesta de resolución, les pondremos algunas matizaciones y a ver si nos las aceptan.

Y nada más.
Muchísimas gracias.

La senyora presidenta:

Muchas gracias, señora García.

Tiene por tres minutos, la señora Bastidas.
Cuando quiera.

La senyora Bastidas Bono:

Gracias, señora presidenta.

Simplemente decir que cuando se habla y se refuerzan los mensajes de cooperación y se rechaza la corrupción en general o la cooperación en particular se tiene que hacer en toda la extensión.
No hacerlo simplemente con miopía política, con hipocresía y con sectarismo.

Y mi grupo condena toda la corrupción, también la del secretario de estado socialista imputado por corrupción por la agencia española de cooperación y, por lo tanto, vaya por delante la condena de toda la corrupción, venga de donde venga y siempre sin sectarismo político.

A continuación, señora consellera, yo quiero insistir en alguno de los argumentos que yo creo que desde nuestro grupo parlamentario son muy importantes.

En primer lugar, el enfoque prioritario, primordial de los derechos humanos.
Para nosotros este tiene que ser el eje, como le decía, fundamental.
Y todos los demás que usted señalaba, a nuestro juicio, tienen que ser secundarios o tienen que ser instrumentales de ese principal.

Hacíamos referencia -usted también lo ha señalado- sobre las personas más vulnerables, teniendo en cuenta que esta pandemia sacude de una manera principal a los colectivos más vulnerables en nuestro país, pues imaginémonos en otros lugares del mundo, evidentemente el respeto a los derechos humanos tiene que ser el eje y la línea transversal.
El respeto a esos derechos fundamentales como seres humanos debe ser la prioridad en cualquier lugar del mundo.

Nosotros queremos insistir -yo creo que eso no ha quedado suficientemente claro- en las reformas normativas necesarias.
Usted ha hablado de que van a plantear una modificación en una orden inminente que se va a aprobar de subvenciones, pero nosotros creemos que tanto esas reformas normativas como los instrumentos de financiación y, en definitiva, el buen funcionamiento como teoría de la cooperación valenciana debe ser una línea fundamental en la actuación de su conselleria teniendo en cuenta que debe ser el objetivo inaplazable -yo creo que eso tiene que ser lo fundamental en este plan director- para poder mejorar la eficacia y la eficiencia de la cooperación y, también, al mismo tiempo, el seguimiento, la evaluación y la transparencia.

Hablaba también usted, y yo creo que esto no nos ha quedado suficientemente claro…, es verdad que en términos cuantitativos nosotros respetamos y nos alegramos del incremento presupuestario, evidentemente, pero ese incremento o ese esfuerzo presupuestario también tiene que ir necesariamente acompañado de otras cosas.

Es decir, usted hablaba de ese acuerdo firmado en abril de 2019, que nosotros pensamos que no ha quedado ni en el escrito -en el plan-, ni con sus explicaciones lo suficientemente claro cuando ese informe que debe concretar ese objetivo del 0,7 % no queremos que quede en el olvido, porque se habla de una generalidad, de una abstracción de que se realizará un informe, se presentará en las Cortes, pero adolece…, convendrá conmigo, señora consellera, adolece de una concreción que nosotros pediríamos que se pudiera concretar para ese objetivo inaplazable que todos pretendemos, que es la consecución del 0,7 %.

Y acabo, señora presidenta.
Simplemente decir que usted ha hecho gala, y yo me congratulo de ello, al necesario consenso que este plan director debe hacerse con los grupos parlamentarios, también hacía referencia a los distintos entes locales, que yo creo que es fundamental, porque hacen un esfuerzo inversor muy importante, los ayuntamientos.
Y yo le pediría aquí que ojalá ese deseo que usted ha manifestado en voz alta se pueda concretar y se pueda confirmar después de esas propuestas de resolución, que mi grupo va a presentar cuando finalice esta misma y que entendemos que puede enriquecer o que puede mejorar ese plan director, veremos si se puede materializar ese deseo que usted ha manifestado en el día de hoy con la aprobación de las necesarias, a nuestro juicio, propuestas de resolución que se presentarán a continuación.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Muchas gracias, señora Bastidas.

Señora consellera, señora Pérez… (algú diu: «Solo tres minutos») tiene solo tres minutos para intentar contestar las diferentes preguntas.
(Veus) Es un poco complicado.

La senyora consellera de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica:

Comencem per la senyora Bastidas.

Evidentment, tot el que siga enriquir… ho anem a vore i ho anem a admetre.
O siga, si és per a enriquir, no tinga cap dubte.

I l'augment pressupostari, evidentment, no va quedar en l'oblit.
Jo vull insistir.
O siga, no és a soles que nosaltres estem diguent: volem arribar al 2030 amb l'objectiu del 0,7 %.
És que jo crec que ho hem demostrat, és que hem pujat un 93 % del pressupost del 2021 al 2022.
Jo crec que ho estem demostrant.
Però, evidentment, nosaltres això ho anem a treballar com ha anat.

De fet, el pla director ja parla d'un augment, un 10 % anual.
I nosaltres això ja ho hem superat, perquè és que no és que hem augmentat un 10 %, hem augmentat un 93 %.
Per tant, sí el pla director parla de com s'ha d'anar avançant per a arribar al 2030.
I nosaltres en estos moments hem superat les pròpies expectatives que ens hem creat.
Insistisc, diguérem que pujaria un 10 % i ha pujat un 93 %.
Jo crec que això no se dona molt.
O siga, que tu fiques un objectiu i, després, el multipliques per nou.
Jo crec que ahí estem mostrant clarament la nostra aposta pel compliment d'eixe 0,7 %.

Parlava de l'enfocament prioritari dels drets humans, per descomptat.
Per descomptat.
I nosaltres, per exemple, també participem en programes de defensors de drets humans.
I els drets humans evidentment són molt amples.
Perquè quan estem fent un pou en un lloc on no tenen aigua això també són drets humans, evidentment.
I, per tant, jo crec que la cooperació…, molts dels projectes -ho sabeu la majoria- són de lliure concurrència, pràcticament tot el pressupost, tots incidixen en fer possible el compliment dels drets humans.

Senyora García, quan parlem de la cooperació sindical, simplement ens referim als sindicats que fan cooperació.
I, per tant, al final el que passa és que el que se'ls ha donat se'ls ha contemplat com a tal en el pla director.
Després, a l'hora de presentar subvencions entren en lliure concurrència com tots.
No tenen un tractament especial.
Simplement, volíem plasmar…, hi havia un desig i aixina se va decidir amb el treball que s'ha fet d'una manera consensuada i dialogada en este pla director que figuraren com a tal.
Simplement és un reconeixement també a la tasca de cooperació que se fa des dels sindicats.

Y, señor Llanos, como siempre.
Dice que no, que él no defiende a los ricos.
I, a més, se definix com a demòcrata.

Mire, señor Llanos, usted no es un demócrata.
I una mentida repetida moltes vegades no es convertix en una veritat.
Vosté és dels que vol limitar els drets en general i de les dones en particular.

I parla que defensa la família natural.
Jo crec que això ja és limitar els drets.

I després s'atrevix a dir-nos «telepredicadors» i diu que la cooperació comença per la casa d'un.
Però vosté tampoc estava a favor d'estos pressupostos, que han sigut els pressupostos més socials de la nostra història, que han destinat un total de 17.
300 milions a la despesa social.

Però no és això.
És que vosté diu que la cooperació…, per la pròpia casa, però vostés tampoc estan d'acord quan se fan propostes.
Vostés han estat en contra de la derogació de la reforma laboral, que amplia els drets dels treballadors i les treballadores; han estat en contra de pujar el salari mínim interprofessional, que millora les condicions salarials de la classe treballadora; han estat en contra dels ERTE que han protegit centenars, milers de treballadors i treballadores -han sigut l'únic partit en el Congrés dels Diputats, han estat i han sigut també els únics ací en les Corts Valencianes-; han estat en contra d'aprovar mesures urgents en matèria de serveis socials en plena pandèmia; han estat en contra de la llei rider, que el que fa és ficar en evidència el que són els falsos autònoms, i han estat vostés, fins i tot, en contra de derogar eixe article de l'Estatut dels treballadors que el que feia era que se pogueren acomiadar els treballadors o les treballadores perquè estaven de baixa.

I han estat també en contra inclús de les solucions per a rebaixar el preu de la llum.
O siga, vostés, ni cooperació ací, ni cooperació allà, ni cooperació en general, perquè vostés, com diu molt clarament, i cada vegada enganyen menys gent, vostés estan per ací per a blindar els privilegis d'una classe molt privilegiada que ha sigut la mateixa en este país durant fa huitanta anys.

Gràcies.

La senyora presidenta:

Bueno, agradecerle, una vez más, venir aquí a explicarnos el V Plan director de cooperación.

Y finalizamos.
Recordad que vamos a finalizar este punto, se va a abrir un plazo de treinta minutos para que los grupos parlamentarios puedan presentar propuestas de resolución en relación con este V Plan director de cooperación valenciana.

Y ahora propondremos…, un momentito.
¿Hasta qué hora estará abierto el registro para presentarlo?
(Veus) A las 4:50 se cerrará el registro.
Y recordad que a las 4:50 se cierra el registro y la comisión continuará el 24 de febrero, a las tres, para debatir estas propuestas que vayamos a registrar ahora.
(Veus) Sí, una vez registréis las propuestas, nos reuniremos la Mesa.
Así que te pediría, Estefanía Blanes, pues para gestionar estas propuestas y llevarlas a trámite.

Consellera, muchas gracias por venir, que sea productiva la ley y que se aprueben las propuestas en un tono constructivo.

(S'alça la reunió a les 16 hores i 20 minuts)