Ind%C3%BAstria%959924.12.11%20macro.html





Comissió d'Indústria i Comerç, Turisme i Noves Tecnologies realitzada el dia 11 de desembre de 2015.
 Comença la reunió a les 15 hores i 32 minuts.
 Presideix el diputat senyor Víctor Garcia i Tomàs.
 Reunió número 4.

El senyor president:

(Inoïble) .
.
.
reunió.

Primer, passem llista.

Secretària, quan vullga.

(La secretària passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Moltes gràcies.

Abans de començar amb el primer punt de l'ordre del dia, recordar a les senyories que el punt número 4, per part del Grup Parlamentari Podem, m'han demanat la seua retirada.
Per tant, farem el punt primer, segon i tercer.

Passem al primer punt de l'ordre del dia, que és la lectura i aprovació, si s'escau, de l'acta de la reunió anterior.
¿Alguna qüestió a l'acta?
Val, s'aprova per consens, ¿no?
¿Per unanimitat?
Molt bé.

Compareixença del secretari autonòmic de l'Agència Valenciana de Turisme, senyor Francesc Colomer Sánchez, per a informar de les reunions amb les plataformes de sharing economy o consum col·laboratiu com Airbnb, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular (RE número 3.
521)

El senyor president:

Passem, tot seguit, al segon punt de l'ordre del dia, que és la compareixença del secretari autonòmic de l'Agència Valenciana de Turisme per a informar de les reunions amb les plataformes de sharing economy o consum col·laboratiu com Airbnb, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular.

Té la paraula, per temps il·limitat, el secretari autonòmic.

Senyor Francesc Colomer, quan vullga.

El senyor secretari autonòmic de l'Agència Valenciana de Turisme:

Moltíssimes gràcies, senyor president.

Senyories, molt bona vesprada a tots i a totes.

Moltes gràcies per la presentació d'aquesta iniciativa parlamentària.

Em permetran que les primeres paraules, encara que no afecten a aquesta comissió, però siguen per a demanar excuses perquè ahir un malentés d'agenda va evitar que un servidor compareguera per a respondre una pregunta oral del mateix grup meu que va ser ajornada i que gustosament vindrem a contestar a estes Corts, i res més lluny, per la significació enorme que té esta casa per a un servidor i per a tots nosaltres, que quedara este malentés damunt de la taula.

Dit açò, voldria.
.
.
, i em permetran que contextualitze la temàtica objecte de la sol·licitud de compareixença dintre del que és l'estratègia que jo crec que compartim tots, sobretot el sector de combat contra la competència deslleial i intrusisme professional, el que és també el frau fiscal, les rendes opaques, i també la devaluació de la imatge del prestigi de l'oferta turística.
Crec que val la pena contemplar-ho d'esta manera ampla, perquè jo crec que així ens sentirem més implicats i més compromesos en el que és, com vaig dir en la compareixença de principi de legislatura, un dels deu eixos, diguem, claus a l'hora d'identificar quina serà, quina vol ser, quina pretén ser la política turística en aquesta legislatura.

Des de l'Agència Valenciana de Turisme estem actuant en tres àmbits encaminats a vetlar pel compliment de la normativa turística en relació a l'intrusisme en el sector dels apartaments turístics, aplicant el marc normatiu, i en concret la Llei 3/1998, de 21 de maig, de turisme de la Comunitat Valenciana, llei que determina l'obligació de donar publicitat del nombre d'inscripció en el registre d'empreses, establiments i professions turístiques als habitatges que es comercialitzen mitjançant canals dirigits a demanda turística i, també, que estableix com a nova infracció de caràcter molt greu quan es produïsca l'incompliment de l'obligació de publicitat i comunicació en la comercialització.
Per tant, es busca, evidentment, la transparència i, al final, la qualificació de l'oferta d'allotjament.

I, dos, la normativa reguladora d'aquesta tipologia d'allotjament en concret, amb l'obligació d'incloure en la publicitat que s'efectue dels habitatges turístics la inscripció del nombre de registre, la qual cosa ha implicat l'anul·lació de l'excepció establida en l'anterior normativa.
Vull dir, que fins a 2015 no hi havia obligatorietat de la seua inscripció quan es té un sol habitatge cedit al tràfic turístic.
Per tant, ara ja tots els titulars -és una novetat que val la pena significar- fins i tot aquells que cedisquen un sol habitatge, estan obligats a ajustar-se al registre turístic.

Les accions de l'Agència Valenciana de Turisme bàsicament estan vinculades a la voluntat d'establir una estratègia col·laborativa, una estratègia ampla, el més sofisticada.
.
.
, jo crec que la lluita contra l'intrusisme ha de ser, sí o sí, una obra coral, col·lectiva.
Hem d'anar moltes administracions.
Jo crec que tota arquitectura institucional i el mateix sector privat reglat estem cridats a un gran acord per a combatre i per a remar tots en la mateixa direcció.
D'esta manera, amb l'Agència Tributària, per dir la primera institució amb la qual hem entrat en comunicació, per a coordinar-mos per a recaptar la col·laboració d'aquesta amb el segment fiscal de les infraccions que es detecten, acordant-se amb l'Agència Tributària mesures de cooperació, mitjançant campanyes contra la competència deslleial, i d'intercanvi d'informació en compliment del principi de col·laboració de les administracions públiques.
Amb l'agència de seguretat també, acordant-se la realització de la campanya de la temporada estival 2015, dirigida al control de l'oferta il·legal i competència deslleial en la comercialització d'apartaments turístics, el que ha suposat la col·laboració entre la policia autonòmica i els inspectors de turisme en les verificacions als habitatges que se deixen a l'ús turístic per a comprovar el compliment de la normativa turística.

Hem estat també en allò que podríem anomenar els membres de la comissió d'intrusisme.
Hem estat en contacte permanent amb el sector.
.
.
, tot un inventari, una relació d'interlocutors acreditats: Hosbec, Aptur, Altur, Asotur en Castelló, cambres de comerç de les tres províncies, cambres de comerç amb estructura també regional.
Hem incorporat també un col·lectiu que em sembla un actor interesant a l'hora d'interceptar i identificar estos problemes, que és el col·lege d'administradors de finques, que conforme ells ens varen assenyalar estan satisfets que se compte amb ells, perquè ells d'alguna manera poden, entre cometes, controlar o tindre informació de prop, de camp, del voltant del 85% del parc de vivendes que hi ha en qualsevol ciutat.
Per tant, és un actor de la societat civil, per dir-ho així, organitzat que val la pena i hem establit una línia de col·laboració per tal que també se sumen al que, vullc insistir constantment, és una estratègia ampla, o difícilment triomfarem.

Altres accions de l'agència són les vinculades a la disciplina turística, atés que els dos àmbits anteriors requereixen d'un instrument àgil per a evitar les activitats turístiques clandestines que comporten la competència deslleial.
Hem impulsat en aquesta nova legislatura polítiques de control a través de la inspecció turística dirigides a la millora de la qualitat i els serveis, mitjançant l'execució d'un pla d'inspecció 2015, que inclou actuacions de comprovació en els grans portals de reserves per a investigar la publicitat d'oferta inscrita, canal que en l'actualitat és el més emprat pels turistes i els particulars que oferixen els seus habitatges, així com totes aquelles destinades a garantir la qualitat dels serveis que es presten i dels drets dels usuaris turístics, al costat del control i informació per al compliment de l'establit en la normativa turística adreçada als professionals de diferents subsectors, així com el desenvolupament de la campanya de l'estiu 2015 de control de l'oferta il·legal i competència deslleial en la comercialització d'apartaments turístics realitzada, concretament, en coordinació amb l'agència de seguretat i resposta a les emergències, la policia autonòmica i l'Agència Tributària.
Això, este mateix estiu.

L'objectiu era comprovar que els apartaments turístics que es lloguen per temporada a la Comunitat Valenciana es troben degudament registrats, conforme a l'actual normativa turística, i informar de la manera en la qual s'han de publicitar els lloguers dels apartaments turístics en els canals de comercialització, així com aclarir la responsabilitat de qui gestiona els apartaments turístics.

El resultat d'aquesta campanya.
El resultat és.
.
.
, jo crec que esta és una lluita sempre inacabada, tradicionalment inacabada; complexa, cada vegada més complexa.
Per tant, jo no vull mostrar cap símptoma, diguem, de satisfacció, d'autocomplaença o d'eufòria en les dades, que són significativament superiors a exercicis anteriors, però bé, queda moltíssim per fer.

Entre juliol i setembre d'enguany s'han donat d'alta, quant a la totalitat dels gestors d'aquesta modalitat d'allotjament, és a dir, titulars d'habitatges i empreses gestores, un total de 8.
100 noves places a la Comunitat Valenciana -per províncies: 1.
299 en València; en Alacant, 3.
895; en Castelló, 2.
906-, amb 1.
503 habitatges nous donats d'alta en aquest període -per províncies: 241, València; Alacant, 754; Castelló, 508- i un total de 92 noves empreses gestores d'apartaments turístics inscrites.

A aquestes accions, i entrem ja en concret en el que el grup pregunta singularment, a aquestes accions que venim desenvolupant, en el 2015 s'uneixen ara la línia de treball que hem activat en aquesta nova legislatura relativa a recaptar la màxima col·laboració amb les plataformes de consum col·laboratiu com Airbnb.
De fet, ens hem centrat en garantitzar el compliment de la defensa comercial dels serveis turístics contractats per internet, informant als portals de l'exigència de la nostra normativa.

Així, i en relació en concret a les reunions mantingudes fins avui amb les plataformes de consum col·laboratiu com Airbnb o Homeaway, puc informar-los que, com molt bé coneixen vostés, Airbnb és una plataforma que comercialitza habitatges turístics des de l'any 2008, la seu de la qual es troba en San Francisco, als Estats Units.
Estem davant d'un mercat comunitari en el qual la gent publica, descobreix i reserva allotjaments a tot el món mitjançant el seu ordinador, tauleta o telèfon mòbil, tant si volen llogar un apartament una nit, una setmana o un mes sencer.
Proporcionen la forma de guanyar diners llogant l'espai i permetent mostrar-ho a milions de persones que pertanyen a una gran comunitat que no deixa de créixer, el que és un fenomen absolutament global.

De la mateixa manera, Homeaway connecta a propietaris i administradors de propietats amb viatgers a la recerca de l'espai, el valor i els serveis de les cases en renda per a vacances com alternativa als hotels.
Homeaway és una web que facilita trobar i comparar propietats per tot el món i que té la seua seu també als Estats Units, en concret en Austin.

No obstant això, estes plataformes i altres empreses d'igual perfil, en tractar-se plataformes d'empreses globalitzades amb seu social fora del nostre territori, fan difícil d'abordar el dirigir-se a estes en els procediments administratius de caràcter sancionador, tot i que les actuacions que realitzen en aquest moment tenen la seua cobertura en la Llei 34/2002, d'11 de juliol, mitjançant la secretaria d'estat per a la informació, departament al qual se li remeten denúncies presentades en la Comunitat Valenciana, el qual, este departament dependent de l'administració central de l'estat, obri diligències prèvies per a obtenir dades i, una vegada valorades, poden finalitzar o no en un expedient sancionador.

Tot açò que els explique ha segut exposat -i pensem que ha segut correcte i necessari- amb detall en les reunions que hem mantingut des de l'estiu -fa pocs mesos- amb les referides plataformes, havent-se mostrat totes elles molt receptives davant el que comporta les novetats en la normativa turística en aquest àmbit i l'obligació d'actuar conforme a esta.

La posició de l'Agència Valenciana de Turisme és la següent, i vull dir-ho ja en la primera intervenció.
Estes plataformes d'anomenada economia col·laborativa amb una implantació en un món global sense fronteres.
.
.
, Airbnb naix en Silicon Valley.
Hi ha un fons de capital risc brutal, per dir-ho així, donant-li suport.
Estan a punt d'entrar en borsa.
Negocien, parlen amb totes les ciutats turístiques més importants, amb tots els governs, amb una normativa molt dispersa, molt desigual.
Han vingut per a quedar-se i el que els hem dit clarament és que en territori valencià el posicionament nostre serà de defensa, sí o sí, del sector reglat dels hotels, dels apartaments turístics legals, dels càmpings, de l'allotjament rural, en definitiva, de les tipologies que abriguem en el nostre cos normatiu.
Però era important fer un treball i serà molt important fer un treball de pedagogia i de dir-los que aquí les regles del joc volem que siguen d'este tenor.

S'ha fixat una mena de full de ruta i estem treballant.
.
.
Airbnb -la pregunta concreta que em fa el grup que ha presentat esta sol·licitud de compareixença- està, a partir d'ahí, treballant en una web informativa en valencià, espanyol i anglés; que l'oferta d'allotjament complisca les normes de la Comunitat Valenciana; plantegem una jornada de treball, i estan estudiant la forma tècnica de com connectar la seua oferta d'allotjament amb les bases de dades de l'oferta reglada de la Comunitat Valenciana per garantir, al capdavall, la legalitat, el filtre, la qualificació i el compliment de la norma, que és el que pretén tant el sector, com l'administració turística de la Comunitat Valenciana.

Moltíssimes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Colomer.

Ara, té el torn de paraula, pel Grup Parlamentari Popular, la senyora María Bernal.
Té la paraula per huit minuts.

Quan vullga.

La senyora Bernal Talavera:

Gracias, secretario autonómico, por venir.

Recuerdo que esto lo comentó el día que vino a hacer la primera comparecencia, que le preguntamos por líneas de actuación, y me quedé con que había tenido reuniones con estas plataformas.

Al Grupo Popular nos interesa mucho saber cómo iban esas reuniones, sobre todo para saber el tema de los alojamientos que no puedan desarrollar su actividad legalmente cómo se iba a solucionar, porque estamos preocupados también por el sector turístico.

Después de su intervención, quería comentarle tres puntos, para que…, si me lo podía especificar un poco más.
Entiendo que las reuniones que ha tenido, por lo que ha comentado, no se han desarrollado aún mucho los temas.
Han podido hablar con ellos, que creo que ya es un éxito porque es complicado llegar a esas plataformas; pero entiendo que es un trabajo a largo plazo y que a corto plazo es complicado, ¿no?

Por una parte, como usted citó en prensa y ha citado también usted aquí, están estudiando técnicas de cómo conectar su oferta de la base de datos legal de la comunidad a…, automáticamente, y así saber qué oferta es legal y qué oferta, pues, actualmente no está dentro del registro.

Y yo le quiero hacer un supuesto, ¿vale?
Imagínese que una persona dispone de una vivienda y tiene habitaciones libres y alquila una habitación.
Imagínese que lo hace a través de Airbnb -digo Airbnb porque es la plataforma más conocida, pero se disponen de muchas de consumo colaborativo que tienen la misma oferta; lo que pasa que sí que es cierto que, al final, Airbnb, pues, es un poco la que casi todos conocemos y…, no sé si tiene más prestigio o por lo que sea, fue la primera en nacer, pero sí que es la más conocida.

Bueno, esta persona, a fin de año, tributa los beneficios que ha tenido al alquilar esa habitación a través de la plataforma.
Los tributa y dispone de una casa privada.
Al final, no es un registro por una vivienda turística; es una casa privada que, en algunos momentos, alquila la habitación, puede ser por turismo o puede ser por alguien que viene a la comunidad por trabajo o por otra razón, pero no ofrece un servicio que cumpla la normativa.

Entonces, yo quería saber, ¿qué van a hacer ustedes para que estas personas puedan hacer esto de manera legal?
¿Cuándo ustedes consideran que es apartamento legal -me he leído la normativa pero, igual, en este tipo concreto de casos, que muchos de estos casos son los que encontramos en plataformas de consumo colaborativo…- y, o sea, como dice usted en prensa, cotejar lo legal y no lo legal?
Y, ¿cuánto tiempo de estancia en el apartamento consideran ustedes que es turismo?
Porque también los apartamentos normalmente son turísticos, pero, bueno, hay una excepción ahí que también habría que recalcar.

En segundo, también, ya sé que ustedes han dicho que no van implementar la tasa turística y todo esto, pero sí que quería saber si a través de esta tasa igual van a regular algo de los apartamentos que no cumplen la normativa.
Entonces, no sé si se han planteado, a través de…, en ese momento en que se plantearon la tasa, también hacerlo con los apartamentos que no cumplen la normativa.

Y, en tercer lugar, quería saber si contemplan hacer una regulación para los alquileres que no sean turísticos y que puedan ser de otro concepto, como ya le he dicho.
Y, también, si piensan cambiar la ley actual o el decreto que hay actual para meter las plataformas colaborativas y estas excepciones.

Porque, claro, el otro día leí en prensa que los residentes de Ciutat Vella -yo soy residente de aquí-…, y decían que Â«hay miles de apartamentos turísticos en Valencia, y centenares de ellos están en el casco históricoÂ».
Y ellos decían que Â«aquí cualquiera alquila un piso si está vacío, si lo ha heredado de la abuela, si está muy viejo… Si necesita dinero fácil, anuncia el apartamento y punto.
No hay control ni exigencias.
Un dinero por el que no se tributa.
Y hay demanda para alquilarlo sin control.
Sin embargo, las administraciones no pueden mirar hacia otro lado; nosotros no podemos hacer su trabajo.
Ciutat Vella no es un parque temático de ocioÂ», concluyeron desde la asociación del barrio de Ciutat Vella, dijeron.

Entonces, yo le preguntaba por esto porque, así como en Airbnb, cuando alguien alquila la vivienda o alquila una habitación lo tributa a final de año -o, por lo menos, es lo que yo tengo entendido; eso, le mandan como para que lo pueda tributar-, hay muchos apartamentos que no se tributan.
¿Ahí van ustedes a tener una inspección para intentar controlarlo, y no solo a través de las demandas que puedan hacer los vecinos?
Como usted ha dicho, con la administración de fincas creo que es una buena solución.
Pero yo creo que igual hay apartamentos que ni siquiera hay una administración de la finca por…, imagínese alguna finca que en su momento se hizo y no se ha podido vender o no se han vendido los pisos y están todos vacíos, todo eso, ¿cómo lo van a gestionar?

Por mi parte, no tengo nada más que preguntarle.

Muchas gracias por venir.

El senyor president:

Moltes gràcies.

Ara, continuant amb el torn d'intervencions, farem els grups parlamentaris de menor a major, per un temps de quatre minuts.

Té la paraula, pel Grup Parlamentari Podem, el senyor David Torres.

Quan vullga.

El senyor Torres García:

Bona vesprada.

Gràcies, senyor secretari autonòmic per la seua compareixença, per acompanyar-mos aquesta vesprada de divendres i de campanya electoral.

La veritat que aquest és un tema que al nostre grup ens preocupa especialment.
De fet, al Parlament Europeu ja presentàrem una proposta per regular el que eren les plataformes de consum col·laboratiu.

Ens preocupa la regulació que puga tindre també ací, a la nostra comunitat, sobretot pels temes de competència deslleial que puga tindre amb el sector de lloguer turístic, no sols hotelers, sinó també d'apartaments i de vivendes, que és un tema complex.

Ens preocupa també que es parle només ara, quan han aparegut aquestes plataformes, perquè plataformes per a lloguers turístics han existit sempre i no han estat regulades, i digam que n'hi ha hagut una desregulació i s'han utilitzat aquestes plataformes perquè qualsevol poguera ficar el seu apartament o la seua vivenda i llogar-ho de manera discriminada, sense tributar.
Per això, és important que trobem mecanismes perquè tot aquest lloguer turístic puga estar ben regulat i tribute el que li correspon.

Ens preocupa també, sobretot, no sols l'afany recaptatori ni l'afany de regular estes plataformes, sinó també com es pot acompanyar aquest tema d'un control del lloguer que es fa.
També, que l'usuari tinga unes garanties que eixe lloguer que fa a través d'aquestes plataformes estiga en unes condicions adequades.

I també ens preocupa que aquest afany de regulació vaja també un poc en contra de les persones que estan regulant els seus apartaments o les seves vivendes, i que es faça un poc eixa regulació en benefici del sector hoteler més gran.
Perquè, bé, les persones que vivim al litoral sabem, en gran part, el frau que n'hi ha hagut moltes vegades en aquests lloguers, però també sabem la importància que té per a les persones i per a les famílies el lloguer d'eixa segona vivenda que tenen en les platges o en les mateixes ciutats turístiques que, moltes vegades, és un complement de la seva renda.

Per tant, és important que açò es regule de manera adequada perquè siga un benefici tant per als usuaris, per a eixes famílies que poden traure un complement en la seva renda i tributar el que li correspondria per eixe lloguer i que els usuaris tinguen uns lloguers en condicions, evidentment, perquè sabem que moltes vegades, quan u arriba a allò que ha vist en una d'estes plataformes, doncs, no es troba el que la foto li mostrava.

En tot cas, a nosaltres sí que ens interessa, sobretot, que es treballe sobre les condicions dels lloguers, sobre la regularització.
I garantir, garantir, evidentment, la defensa i el compliment de la normativa.

No sé si vostés s'han plantejat també algun tipus de taxa, com s'ha fet en el model a París o a Barcelona, que ahí han tirat una taxa endavant, després han reculat, l'han tornat a tirar.
.
.
, bé.
No sé si vostés han plantejat també algun tipus de taxa per cada lloguer o com han plantejat que ho farien això.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies per la seua intervenció.

Ara continuem amb el Grup Parlamentari Ciudadanos, en el senyor Woodward.
Té la paraula.

El senyor Woodward Poch:

Sí, buenas tardes.

Está claro que estamos ante un problema, al final, de competencia desleal de los apartamentos turísticos, pero, más o menos, reglado o regulado por unos portales, en estos momentos, de alquileres turísticos.

Pero ya no solo estaríamos hablando de la problemática que existe con este tema de portales, sino es con todos los apartamentos que se encuentran ilegales en la comunidad.

Entonces, está claro que hay que atajar este problema.
Es interesante la nueva normativa de 2015, con la obligación de que todos los apartamentos tengan su registro turístico, al menos para tener una conciencia de lo que hay.
Y ahí es la problemática que vemos más importante.
Porque, así como en los problemas de inspección para las casas que no están dentro de un portal hay que ir…, es necesario mucho material humano para poder revisarlas, en los portales estos que estamos tratando hoy digamos que están todas en un único portal y es muy fácil de registrarlas y de poder incidir en la problemática de si están legalizadas o no están legalizadas.

Yo creo que la campaña que deberían hacer, desde turismo, es dirigir una campaña de concienciación realmente de todos los apartamentos, ya no solo en lo que son en los portales, para hacerles entender a todo el mundo que están en una situación ilegal y que es necesaria su legalidad en esta materia, en la materia de turismo y de que estén, al menos, localizadas en la Comunidad Valenciana.

Es un problema que, año tras año, está surgiendo o surge.
Lo que pasa es que, año tras año, parece que con las nuevas tecnologías nos olvidamos de lo antiguo, que es exactamente lo mismo, lo que pasa es que ahora están todas juntas en portales.

Yo no creo que se vaya a conseguir mucho con este tema, este tipo de portales -sí que pondrán la información que hay que hacer, tanto para los propietarios como para la gente que va a hacer el alquiler-; porque, como ha dicho bien al principio, son empresas que están con sede en Estados Unidos y va a ser bastante complicado llegar a una solución.

A mí me gustaría saber cómo las demás comunidades, aquí en España, están solventando este problema.
Está claro que nosotros, aquí en España, cada comunidad tiene su normativa turística, pero sería de agradecer saber cómo otras comunidades llevan a cabo este tipo de control a los apartamentos turísticos.

Y nada, poco más.
Es apoyar en todo lo que puedan hacer, desde nuestro grupo, para intentar aflorar esta economía sumergida, que es una lacra para todas las empresas y particulares que sí que realmente están tributando y están con todas las viviendas en toda regla.

Gracias.

El senyor president:

Gràcies per la seua intervenció.

Seguint amb el torn, pel Grup Parlamentari de Compromís, té la paraula el senyor Fran Ferri.

El senyor Ferri Fayos:

Gràcies, senyor president.

Senyor Colomer, benvingut.

Des de Compromís, sempre hem defensat que el Consell havia de tindre una estratègia clara i una visió estratègica en el tema turístic.
I veiem que s'estan fent molts avanços en aquest aspecte, en aquesta línia, molt importants, i que estan situant la qualitat de vida dels valencians i les valencianes en el centre d'eixa estratègia.

Ens hem cansat de dir que el turisme és la vida desplaçada.
I també hem insistit molt, des de Compromís, perquè els poder públics entenguen que el turista no perseguix productes estancs i aïllats, sinó que el que busca són experiències, compartir experiència de vida, ser valencians i valencianes durant el temps que estan ací, a la nostra terra.

Amb eixa concepció del turisme, molt connectada amb la nostra forma de ser i de viure, trobem que l'economia col·laborativa ens pot servir de diverses maneres.

La primera, per a atraure un tipus de turisme que fins ara no venia.
Un turisme més lliure i fora de paquets tancats, on la nostra terra pot destacar per la seua diversitat i potencial, més enllà del turisme estacionalitzat i focalitzat en el sol i platja.

La segona, per a potenciar l'experiència del turista connectat al nostre estil de vida.
Viure en els nostres barris, en cases valencianes, de valencians i valencianes, i, fins i tot, amb la guia d'una persona local que acompanye en el procés de coneixement del poble o ciutat la gastronomia, la cultura, etcètera, etcètera.

I la tercera, que repercuteix en la millora de la qualitat de vida dels valencians i valencianes, que ja ho estan passant prou malament durant la crisi.
El que abans comentava el company de Podem, que ajuda en la seua renda també de…, en la renda de les famílies.

Evidentment, també pot generar problemes.
El principal problema és que actua al marge de qualsevol regulació, situant-se en una situació d'avantatge davant altres allotjaments que han de complir una sèrie de normes, que han de pagar una sèrie d'impostos, etcètera, etcètera.
Però hem d'entendre que la nostra terra té suficient potencial per a aconseguir que els diferents tipus d'allotjament puguen conviure.

A més, tenint en compte que els turistes, en diferents moments de la seua vida, o depenent de l'objectiu del seu viatge, poden fer ús de diferents tipus d'allotjament… Per exemple, jo, este passat estiu vaig utilitzar el Airbnb a Bilbao, i després he utilitzat també hotels, he utilitzat cases rurals, hostels també he utilitzat durant tota la meua vida.
Per tant, això depén molt de cada viatge i de cada moment.

Per tant, estem en la línia del Consell, que cal afrontar la regulació d'estos allotjaments i de l'economia col·laborativa en general perquè els usuaris tinguen totes les garanties allà on s'allotgen.

Quant a la regulació, n'hi ha diversos exemples arreu del món.
S'ha fet famós l'exemple de San Francisco, el d'Amsterdam, el del Quebec recentment.
I més a prop, a Catalunya també han impulsat una regulació d'estes plataformes.
I, evidentment, els contactes que s'estan mantenint en la Generalitat valenciana i que vosté ens ha contat per a regular-ho, creem nosaltres que van en la direcció correcta.

Vosté ja ens ha explicat un poc com anirà eixa regulació, però si poguera… si poguera explicar-nos d'alguna manera què farà per facilitar que s'incorporen, facilitar que s'incorporen a la regulació i a la normativa existent.

I en segon lloc, si es pensa incorporar al sector, al sector de l'economia col·laborativa, si és que tenen representació, si és que tenen alguna manera de fer-ho, als àmbits de diàleg institucional en matèria de turisme.

Eixes són les nostres preguntes.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies.

Per a acabar el torn, pel Grup Parlamentari Socialista té la paraula el senyor Arques.

El senyor Arques Cortés:

Gràcies.

Benvingut, secretari autonòmic.

Este punto al final lo que demuestra es que el turismo está en continua evolución.
El turismo clásico ha sido el mercado de hoteles.
Luego tuvimos polémicas con la normativa de los camping, camping de primera categoría, segunda categoría.
Luego tuvimos también que regularizar y normalizar las casas rurales.
Luego normalizamos los apartamentos turísticos, nacieron…, bueno, empresas que gestionaban apartamentos turísticos, asociaciones.

Bueno, y ahora pues estamos adaptándonos al mercado turístico, que está en continua evolución y han aparecido una serie de plataformas que regulan apartamentos…, el alquiler de apartamentos de forma individual.

Evidentemente, ¿qué tenemos que plantear?
Pues tenemos que plantear normalizar este tipo de actuaciones.
Ha dicho el secretario autonómico que se han dado de alta 8.
100 plazas.
Bueno, ¡magnífico!
Cuando hablamos con las asociaciones de apartamentos turísticos, Aptur, per ejemplo, no quieren sancionar a los apartamentos alegales ni quieren coaccionar, quieren que se incorporen a sus asociaciones para regular el servicio.

Porque, además, está comprobado.
En Invattur, en Benidorm, en junio de 2015, en el encuentro y la presentación de conclusiones de Exceltur, hablaban… o manejábamos unos datos de que los apartamentos no regulados tenían pocas o ninguna ventaja.
Entre ellos, el impacto económico era menor, pero cuando decimos menor era de un gasto de los usuarios de apartamentos no regulados…, el gasto era de menos 84% de los usuarios de los apartamentos regulados.
Teníamos un empleo, evidentemente, también menor.
Teníamos una calidad del servicio y una imagen corporativa del municipio de destino muy baja.

Por lo tanto, tenemos que iniciar actuaciones para regular esta nueva forma de contemplar el turismo.
Lo estamos haciendo en el ámbito de la locomoción.
La locomoción clásica ha sido el taxi.
Cuando surgió el transfer desde el hotel al aeropuerto, tuvimos que regularlo.
Ahora tenemos que regular el compartir coches en los transportes.

Y vamos a tener que regular y normalizar jurídicamente la gestión de apartamentos individuales a través de estas plataformas.
Dificultades, evidentemente, de empresas que están en San Francisco, con una normativa tan liberal como es la americana, pues va a ser complicado.
Pero sí que tenemos que tener… bueno, pues reuniones de trabajo, actuaciones y fórmulas para que la normativa autonómica y estatal, que también la hay, normalicen un poco este tipo de…, bueno, de nuevas formas de turismo.

Por lo tanto, sí que valoramos positivamente que el secretario autonómico tenga relaciones de trabajo, tenga fórmulas…, busque fórmulas de salidas para regularizar.

Y estrategia colaborativa no es solo turismo, tenemos que también tener relaciones con la Agencia Tributaria, campañas informativas, policía autonómica, muy interesantes las relaciones con los colegios de administradores de fincas, etcétera, etcétera.

Y al final, bueno, importante que 8.
100 plazas se hayan dado de alta en tan solo tres meses, que este ámbito de alquiler individual de apartamentos vaya siendo menor y vayan incrementándose los apartamentos regulados.

Por eso todas las campañas a través de Aptur, Exceltur, etcétera, etcétera, bienvenidas son, y la coordinación en las distintas administraciones también.
Tenemos que seguir trabajando en la línea de normalizar esta situación que se ha generado por la evolución propia del turismo, que es ahora mismo muy activa y muy novedosa.

Gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies.

Ara, per a contestar als diferents torns de paraula, té la paraula el senyor secretari autonòmic, Francesc Colomer.
Quan vullga.

El senyor secretari autonòmic de l'Agència Valenciana de Turisme:

Moltes gràcies, senyor president.

I moltes gràcies a tots per les seus aportacions.

A la primera intervinent, que és la que ha cursat la iniciativa, anem a vore.
.
.
Jo crec que cal distingir entre el que són els lloguers convencionals de.
.
.
, que també garanteixen el dret constitucional a l'accés a una vivenda, la modalitat de lloguer… Això és tot un món que està reglat.
Tots els àmbits de l'economia supose que són susceptibles de ser pervertits des del punt de vista d'allò que anomenava el senyor portaveu de Ciutadans, de l'economia submergida, que jo crec que és…, que es ramifica i pot deteriorar-ho tot.

Per tant, jo distingiria el que és -perquè és una frontera de vegades molt tènue, molt fràgil-.
.
.
, entre el que és un lloguer per a l'habitatge quotidià, el que és llogar per a diversificar renda, com comentava el senyor Torres i el que és ja…, si és d'una manera sistemàtica, recurrent, cronificada, de tindre una finalitat turística, que està fent competència deslleial al que per a nosaltres és el bé jeràrquic -per dir-ho així, no sé si sabré explicar-me- superior a preservar, que són els allotjaments turístics que tenim en la nostra normativa valenciana, hotels, apartaments turístics reglats, càmpings en totes les seus modalitats i l'allotjament rural.
Són estos quatre grans… quatre grans, diguem, famílies d'allotjaments que estan en l'àmbit de les nostres competències, del que és l'Agència Valenciana de Turisme.

Després, clar, jo no puc… no puc donar, diguem, satisfacció a tot un món d'infraccions, d'irregularitats, que corresponen a altres administracions.
La primera administració, diguem, de l'Agència Tributària, de la custòdia, que no hi hagen circuits de rendes opaques, de frau fiscal.

L'Agència Valenciana de Turisme, amb els mitjans que tenim, podem generar moltes aliances, molta col·laboració per a, en l'àmbit que ens ocupa, que és el turisme, doncs sanejar-si em permetem l'expressió-, sanejar o qualificar, qualificar i fer allò que en la primera compareixença anomenàvem com a vigilància competitiva, perquè només podem ser competitius no si juguem amb el submergit, sinó si apostem per la qualitat.

I vull dir que el registre d'apartaments turístics, vull dir, tindre un número, que és el que com a mínim, els exigim a tots, i no podem baixar d'ahí baix cap concepte, significa entrar en uns estàndards de.
.
, bé, d'habitabilitat, de confort.

Però jo vull tornar a dir -no en este fòrum, que no ho havia dit mai, però sí en altres àmbits- que no és un trànsit, diguem, onerós, no és molt complicat, no és car transformar el teu apartament en un apartament reglat turístic que pugues comercialitzar amb dignitat en un circuit legal, transparent, obert.
No és un tràmit onerós.
La gent té de superar eixa frontera, perquè el risc d'actuar… Bé, jo sé que és una qüestió hipercompartida per tots vostés, però el risc d'apostar per no declarar-te, per no estar en el registre oficial, no compensa, no compensa per a res.

I a més, la decepció i la frustració -que això sí que devalua la reputació d'una destinació turística- són els drets del consumidor on queden, quan tu descobreixes que allò que has llogat, que allò que has tramitat en un portal o en un mètode convencional, igual en paper o en la revolució digital, o en el ciberespai, dóna igual, si al final és un frau, si al final és una estafa, si al final és una gran decepció des del punt de vista de la teua experiència turística.

Estic molt d'acord en les reflexions del senyor Ferri, al final busques experiències, busques viure com els valencians mentres estàs aquí -és preciosa eixa òptica-, però si al final esdevé en una decepció, jo crec que això, des del punt de vista del tema que ens ocupa… ¿Com podem treballar en eixa línia?
Instant, fent pedagogia, en la disciplina, evidentment, evitant la impunitat.
Però perquè tot allò que estiga ofertat siga de qualitat, d'una qualitat mínima, a la que no podem renunciar.

Jo, en el tema que me pregunta en concret sobre la taxa, fixen-se que estes plataformes digitals fins i tot en la seua capacitat de negociació i de visibilitat i de potència de tir, diguem-ho així, en moltes ciutats de gran reputació turística al món i amb governs, han negociat el cobrament de la taxa turística les mateixes plataformes.
Vull dir, en eixa…, vull simplement accentuar el potencial i la, diguem, la…, el reconeixement de… ja no sols com a interlocutors, sinó com a actors i quasi d'instrument tributari per al govern, perquè se'ls ha confiat a ells el cobrament de la taxa de ciutat en qüestió.

Nosaltres…, eixe no és el nostre esquema, perquè la taxa turística no està damunt la taula.
Per tant, eixe escenari no es plantejable aquí.

El tema -vullc insistir-, el tema és que registrar un apartament, i sobretot tindre molt clar, perquè és un debat molt subtil, entre… Jo, quan va estar l'equip nostre i la gent d'Airbnb, els seus advocats, gent de l'estranger, per dir-ho així, ells mantenen el discurs de… que és una relació entre amfitrions i hostes, i huéspedes.
I quasi és una història seductora, atractiva, que potser ha existit sempre, perquè hi han fórmules que la gent viatge pel món i a la millor un que té una habitació lliure la pot deixar entre els amics, familiars… Les relacions humanes són polièdriques, multifacètiques, són, diguem- ho en castellà, inasibles moltes vegades.

Però, ¡atenció!
, quan això es cronifica, quan això és un negoci, quan no tributa, quan…, estem parlant ja d'una altra història.
L'economia col·laborativa jo crec que té…, ha vingut per a quedar-se, però sí o sí hem d'entendre-mos per a regularitzar-la i per a, sobretot, evitar el greuge comparatiu i la competència deslleial i l'aplicació de les mateixes regles per a tot el món.

Mireu, construir un hotel, la normativa que hi ha sobre un hotel, sanitària, en el tema de les piscines, en el tema de la gastronomia, en el tema dels incendis, és una qüestió molt complicada de suportar per una xicoteta i petita empresa.
I jo ara me vull quedar en eixa franja.
Les grans cadenes segurament ho tenen tot… és tot diferent.

Per tant, també que després es puga articular i puga existir tot un món que sense costos… Jo crec que ahí n'hi ha un greuge comparatiu que hem d'interceptar, i això ho hem de capgirar en direcció que tot el món estiga sota les mateixes normes.
Això és una regla d'or d'un estat i d'una economia avançada, digna, transparent i moderna.
Irrenunciable en eixe sentit.

Per la resta, les preguntes… (Pausa i veus) Sobre la pregunta d'incorporar a estes plataformes en el que són, diguem, les estructures de relació quotidianes de l'administració, nosaltres cap inconvenient.
Vull dir, tenim estructures, com són el Consell Valencià de Turisme, que té uns membres molt taxats, després hi ha comissions sectorials per a parlar d'intrusisme, per a parlar de tota una sèrie de productes turístics, d'objectius.
Però no tenim cap inconvenient en incorporar, de la forma més creativa, flexible, forma o informal, la participació del concurs d'estes plataformes, perquè, evidentment, canalitzen una part molt significativa de l'oferta d'allotjament en el nostre territori.

Per tant, hem de saber el que fan i ells han de saber què estem disposats a suportar…, i quines són les regles del joc.
Eixe és l'objectiu final de la meua resposta a la compareixença.

En el tema…, l'opinió del portaveu del Grup Socialista, ha incorporat una derivada significativa, que Exceltur, que saben vostés que és un lobby del sector turístic dels hotelers que fa estudis d'una qualitat impecable, va significar quina és la rendibilitat que generen.
La rendibilitat vol dir riquesa i jo vull entendre riquesa col·lectiva, riquesa que haurem de saber repartir via les polítiques fiscals d'este país, significa generació d'ocupació, que haurem de saber que l'ocupació siga digna, estable, qualificada, especialment en el sector turístic que no és com tots voldríem.
Però l'economia que generen, els allotjaments reglats és incomparablement més interessant que la que genera tot l'allotjament clandestí.
Per tant, jo crec que en eixe sentit cal treballar.

I acabe esta intervenció en eixa línia: pedagogia, diàleg, però comprensió d'una normativa que ha de preservar per damunt de tot, ha de preservar i ha d'evitar la competència deslleial, l'intrusisme professional, el frau fiscal i les rendes opaques.
Complint estos quatre inputs jo crec que de tot allò altre, de tot es pot parlar, però estos quatre inputs són per a nosaltres intocables.

Gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies.

Per a rèpliques?
No.
Acabem amb el punt segon.
Agrair al senyor Francesc Colomer, el secretari autonòmic, per haver vingut un divendres per la vesprada i haver donar estes explicacions.

Si els pareix a les senyories fem una pausa de cinc minuts i continuarem amb el següent punt.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

Compareixença del conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, senyor Rafael Climent González, per a explicar i valorar la situació del pla eòlic de la Comunitat Valenciana i les mesures que s'estan adoptant al respecte, sol·licitada pel Grup Parlamentari Socialista (RE número 3.
872)

El senyor president:

Passem al punt tercer: compareixença del conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball per a explicar i valorar la situació del pla eòlic de la Comunitat Valenciana i les mesures que s'estan adoptant al respecte, sol·licitada pel Grup Parlamentari Socialista.

Té la paraula el conseller d'Economia Sostenible, Rafa Climent.
Quan vullga, conseller.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Bona vesprada a totes i a tots, diputats i diputades, president de la mesa.

Anem a intentar a vore.
.
.
, ja que és una vesprada de divendres a vore si no ho fem molt llarg, però serà un poc complicat, sobretot per posar en antecedents de com està el tema del pla eòlic a la Comunitat Valenciana.

En primer lloc, celebre l'haver sigut convocat per a explicar en aquesta comissió la situació del pla eòlic perquè puguen saber l'estat actual, expedients pendents de resoldre, ligitiositat, rebuig social, plantejament criticable, foment de l'oligopoli i les actuacions que estem i anem a dur a terme, sempre tenint en compte la perspectiva de la transparència en la nostra actuació, ja que l'accés a la informació pública i les normes de bon govern han de ser els eixos fonamentals de tota acció política.

A continuació passe a exposar-los l'estat del pla eòlic a la Comunitat Valenciana, però primer vaig a contextualitzar com va nàixer i els seus objectius.

Els antecedents de la situació del pla eòlic a la Comunitat Valenciana.
Per a optimitzar els recursos eòlics del nostre territori es va dissenyar i va aprovar l'any 2001 el pla eòlic de la Comunitat Valenciana.
Fins a eixe moment les actuacions eòliques estaven regulades per les disposicions normatives d'ordenament del territori.

El pla eòlic de la Comunitat Valenciana és un pla d'acció territorial sectorial, que va ser aprovat per acord del Consell el 26 de juliol de 2001.
El seu àmbit d'actuació geogràfica és tota la Comunitat Valenciana i hui, com a instrument d'ordenació, encara està vigent.
Una altra qüestió és la vigència dels drets adjudicats als promotors en les dues convocatòries que fins a hui La Generalitat ha realitzat.

Com a resultat de l'existència o no de vent, els condicionants territorials i urbanístics, l'avaluació d'impacte ambiental a què es va sotmetre el pla en el seu conjunt, les infraestructures elèctriques existents i les necessàries per evacuar la generació elèctrica planificada, es va definir atenent criteris d'homogeneïtat i coherència en totes aquestes limitacions i van traçar un total de quinze zones eòliques.
Per a cadascuna d'elles es va establir una potencia elèctrica mínima a instal·lar de referència i un nombre màxim d'aerogeneradors.

Aquest pla tenia com a objectiu aprofitar el recurs eòlic disponible en el nostre territori, promoure un major grau de diversificació energètica i un nivell superior d'autoabastiment, mitjançant la utilització de recursos energètics propis i introduir efectes de reequilibri territorial a partir de l'actuació en les zones socioeconòmicament més desfavorides del nostre territori.

A més, preveia el desenvolupament d'activitats industrials, tecnològiques i econòmiques vinculades a l'energia eòlica i l'establiment d'un procediment que permetera la tramitació àgil i eficaç de la implantació d'instal·lacions eòliques al nostre territori.

Com a dades rellevants al pla eòlic inicial cal indicar que estava prevista la instal·lació de 67 parcs eòlics repartits en les quinze zones abans esmentades, que en total sumarien una potència instal·lada entorn a dos mil tres-cents megawatts.
Aquests parcs eòlics produirien de l'ordre de 5.
500 gigawatts/hora a l'any i suposarien una inversió directa en parcs de 2.
000 milions d'euros.

Gràcies a la seua implantació s'evitaria cada any l'emissió a l'atmosfera de 2,1 milions de tones de CO2 i un efecte depurador similar al propiciat per 140 milions d'arbres.
A més s'evitaria el consum equivalent a 10 milions de barrils de petroli.

Així mateix, el pla eòlic portava associades una sèrie d'actuacions de caràcter industrial per part dels promotors amb una forta inversió i la generació d'entorn 2.
000 nous llocs de treball.
Aquestes eren les previsions abans de dur a terme el pla eòlic.
Però he de dir-los que la realitat ha sigut molt diferent.

El desenvolupament del pla eòlic de la Comunitat Valenciana es va realitzar, com ja he dit, a través de dues convocatòries públiques formulades una en 2001 i l'altra en 2008, que van ser resoltes respectivament en 2003 i 2009 pel conseller competent en matèria d'energia.

La primera convocatòria va adjudicar una potència total de 2.
357, 45 megawatts a un total de cinc promotors.
Estan actualment en marxa 1.
172,75 megawatts.
Mentre que la segona convocatòria va atorgar, si bé solament es va limitar a les zones 1, 2 i 3, situades en el nord interior de la província de Castelló, a dos promotors, una potència total de 340 megawatts, dels quals no hi ha cap engegat, és a dir, eixe és el resultat per exemple de com ha anat, és a dir, el que es va licitar, el que es va adjudicar en 2001 i en 2008.
És a dir, en 2008 res, val?

És a dir, després de catorze anys des que es va produir la primera convocatòria, hui solament hi ha en funcionament un 44% de la potència adjudicada.
I de les quinze zones aptes per a albergar parcs eòlics en què es va dividir el territori de la Comunitat Valenciana, únicament en nou d'elles, les zones 1, 2, 3, 6, 7, 8, 10, 11 i 12, s'ha aconseguit explotar en general, parcialment, el recurs energètic disponible, quedant pendents, per tant, les zones 4, 5, 9, 13, 14 i 15.

D'acord amb la resolució de 25 de febrer de 2003, del conseller d'Indústria, Comerç i Energia, sobre convocatòria per al desenvolupament i execució del pla eòlic de la Comunitat Valenciana, el termini màxim per a l'acabament de l'execució de la totalitat dels parcs eòlics i actuacions industrials i tecnològiques associades i de generació d'ocupació, disposades en els plans energètics, era de 31 de desembre de 2007.
Aquesta previsió, com ja poden suposar, no s'ha complit.

I ara vaig a intentar incidir en aquelles zones on no s'ha finalitzat el pla, el pla eòlic, que són la zona 4, 5, 9, 13, 14 i 15.

En la zona 4, i vaig a dir-los més o menys els termes a què correspon, que són: Albocàsser, Alcalà de Xivert, Benassal, Canet lo Roig, Catí, Cervera del Maestrat, les Coves de Vinromà, Morella, Salzadella, Sant Mateu, Santa Magdalena de Polpís, Tírig i Xert.
Es van adjudicar 166 megawatts per a construir quatre parcs eòlics.
El pla va ser aprovat provisionalment en 2006; però la posterior -i hem de dir que molt posterior, concretament en 2012- declaració d'impacte ambiental desfavorable, emesa per la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, és l'últim tràmit que s'ha realitzat.
Com vostés ja poden saber, al no tenir la declaració d'impacte ambiental aprovada, no era viable tirar endavant el parc eòlic en aquella zona.

En la zona 5: Aranyel, Atzeneta del Maestrat, Benafigos, Borriol, Cirat, Culla, la Pobla Tornesa, Montant, Montanejos, Sant Joan de Moró, la Serra d'en Galceran, Serratella, la Torre d'en Besora, Torre-Xiva, les Useres, la Vall d'Alba, Vilafamés, Vilar de Canes, Vistabella del Maestrat i Xodos.
Es van adjudicar 182,4 megawatts per a construir sis parcs eòlics.
El pla va ser aprovat provisionalment en 2006.
Però, dels sis parcs inclosos en aquesta zona, tres encara estan pendents de la declaració d'impacte ambiental, per part de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural; i tres estan pendents de resolució.
S'han de dictar les sol·licituds de desistiment per part de la nostra conselleria.
He de dir que el desistiment va ser a proposta del mateix promotor.

Zona 9: Benaixeve, Bunyol, Camporrobles, Caudete de las Fuentes, Xelva, Xera, Xiva, Domenyo, Fuenterrobles, Xestalgar, Loriguilla, Requena, Setaigües, Sinarques, Sot de Xera i Utiel.
Es van adjudicar 302,75 megawatts en una primera fase.
Però, després, es va autoritzar la transmissió de 284,75 megawatts.
Dels onze parcs previstos en aquesta zona, les sol·licituds d'autorització administrativa.
.
.
, quatre d'ells no varen ser aprovades i cal resoldre-les; mentre que la resta de parcs eòlics van ser caducades a sol·licitud del mateix promotor en 2013.
A més a més, cap dels expedients administratius de línies i subestacions associats a l'evacuació estan resolts, si bé s'entén han perdut el seu objecte, després dels pronunciaments esmentats per als parcs.

En la zona 13: Banyeres, Beneixama, Bocairent, Camp de Mirra, Canyada, Fontanars, Moixent, Ontinyent, Vallada i Villena.
Es van adjudicar 157,5 megawatts per a construir cinc parcs eòlics, un dels quals, el del Morrón, va obtenir autorització administrativa prèvia pel, aleshores, director general d'energia; però el promotor no ha dut a terme cap acció.

Quant a la resta d'expedients administratius, no han sigut executats en el termini de díhuit mesos que va establir l'aprovació del pla energètic, per la qual cosa es podrien caducar els expedients per iniciativa de l'interessat.

Per tant, seguim amb expedients pendents de tramitació.
En aquest cas, pot procedir-se ja a resoldre's, prèvia audiència de l'interessat, per caducitat o desistiment del promotor, que és Eòlica de Llevant, SL.

Zona 14: Almudaina, Balones, Benillup, Benimassot, Castalla, Castell de Castells, Fageca, Famorca, Gorga, Millena, Onil, Penàguila, Planes, Relleu, Tibi, Tollos, Torre de les Maçanes, Vall d'Alcalà, la Vall de Laguar, Vall d'Ebo i Xixona.
Es van adjudicar 96 megawatts per a construir tres parcs eòlics.

Quant als expedients administratius, està pendent de resoldre's el primer pas, que és preceptiu, segons el pla eòlic, que és l'aprovació provisional del pla especial de la zona, competència del conseller competent en matèria d'energia, ni tampoc que el promotor haja presentat recurs contra el silenci administratiu que opera en aquest tipus de sol·licituds.
Per tant, atenent l'obligació que aquesta conselleria ha de dictar l'aprovació provisional del pla especial de la zona 14.
.
.
, llevat que el promotor sol·licitara el desistiment d'estos.

I, per últim, la zona 15: Agost, Alcoi, Banyeres, Biar, Hondón de las Nieves, Hondón de los Frailes, Monforte, Monòver, Novelda, Onil, Oriola, Petrer, el Pinós, la Romana i Sax.
Es van adjudicar 218 megawatts per a construir sis parcs eòlics.

Quant als expedients administratius, està pendent de resoldre's el primer pas, que és preceptiu, segons el pla eòlic, que és l'aprovació provisional.
És a dir, és idèntic a allò que passa en la zona 14; per tant, podem dir el mateix d'esta zona, la 15.

Per tant, resumint, d'una banda, molts expedients han estat afectats per declaracions d'impacte ambiental desfavorables, com és el cas de la zona 4.
D'altra banda, alguns expedients tenen pendents alguns tràmits, com en la zona 5, que no s'ha emés declaració d'impacte ambiental; la zona 9, en què no s'ha resolt l'expedient de línies i subestacions associades a l'evacuació de l'energia; la zona 13, que està encara, des de 2011 i posteriors pròrrogues, esperant que el promotor presente el projecte; i, per finalitzar, les zones 14 i 15, en les quals, després de la informació pública, està pendent de resolució.

Quant a la segona convocatòria, no s'ha dut a terme res en les zones afectades, les zones 1, 2 i 3, ja que cap dels dos promotors que van guanyar el concurs va arribar a presentar sol·licituds perquè la direcció general d'avaluació ambiental, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, va emetre un informe en el qual, bàsicament, es va concloure que aquesta zona no admet potència addicional.

Com es veu, tenim diversitat de causes per les quals aquestos expedients s'han estancat.
Però, sobretot, crida l'atenció la criticable planificació, quant a la situació en les zones previstes, ja que algunes han tingut la declaració d'impacte ambiental desfavorable per voler instal·lar-se en zones protegides.

Una altra qüestió a assenyalar, en relació a la planificació del pla, és la limitació de potències per a cada parc.
Les comunitats autònomes no poden autoritzar instal·lacions de producció d'energia elèctrica d'una potència superior als 50 megawatts.
En aquest cas, l'autorització administrativa es materialitza per l'administració de l'estat, a través de la direcció general de política energètica.

Es posa de manifest la fragmentació d'un parc gran en uns altres més xicotets, amb l'objectiu de no superar els 50 megawatts de potència, perquè les empreses que els gestionen pogueren cobrar per ells primes de règim especial de producció d'energies renovables.

Una de les conseqüències del desenvolupament d'aquest pla va ser que es va afavorir el brot d'un oligopoli al nostre territori que va fer difícil l'accés de nous operadors en aquest sector.

Sobre el fons de compensació del pla energètic a la Comunitat Valenciana, el fons de compensació previst en el pla eòlic de la Comunitat Valenciana es destina als municipis, mancomunitats de municipis o consorcis inclosos en l'àmbit d'afecció d'alguna de les quinze zones aptes per a albergar instal·lacions eòliques recollides en ell.

Les ajudes concedides en el marc d'aquest programa, gestionades a través d'Ivace, tenen la consideració de subvenció a fons perdut, sent el percentatge màxim d'ajuda el cent per cent sobre el cost elegible del projecte.

El fons de compensació del pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que es va posar a funcionar en 2007, es nodrix dels ingressos de les empreses adjudicatàries, com a contribució a les estratègies d'actuació d'este, per la qual cosa el pressupost procedeix exclusivament de les empreses privades, via cànon.
He de dir que són dos euros i mig any i quilowatt instal·lat.

El fons pot anar destinat a actuacions d'inversió dels següents tipus i característiques: projectes de millora d'infraestructures rurals i de serveis; projectes d'impuls de les energies renovables; o projectes de millora de les condicions socioeconòmiques.

En l'actualitat, s'està preparant, des de l'Ivace, la convocatòria per a aquest exercici 2015, amb els ingressos realitzats per les empreses, amb un muntant de 2.
931.
875 euros.

Cal significar que el retard d'enguany de la convocatòria, en relació amb els exercicis anteriors, deriva que una de les empreses, Renomar, adjudicatària de les zones 1, 2, 3, 8 i 9, no va fer efectiu l'ingrés fins a juny, a més que l'ha impugnat en via contenciosa.

Amb caràcter general, la gestió d'aquet fons entenem ha vingut satisfent adequadament els interessos dels ens locals afectats, generant poca controvèrsia en el seu repartiment.

No obstant açò, existeixen algunes reivindicacions puntuals i suggeriments, com la modificació de la percepció en concepte de gestió per Ivace del 10% de les quantitats del fons de compensació repartides, percentatge que va ser introduït per la Llei 10/2012, de mesures de La Generalitat, i que alguns municipis consideren ha d'eliminar-se, com abans de l'entrada en vigor d'aquesta llei, o reduir-se, tant per excessiva com per detraure part de les compensacions que justament han de rebre.

Deu, no obstant açò, recordar-se que amb aquesta reforma legal també es va començar a subvencionar l'IVA, abans exclòs, al no poder compensar-lo els ajuntaments, en ser consumidors finalistes.

Finalment, indicar que si s'incrementara la potència instal·lada en els parcs eòlics en funcionament, el fons de compensació ingressaria majors quantitats econòmiques i els municipis rebrien, igualment, majors compensacions, sense perjudici de l'efecte anivellador introduït per un eventual increment del nombre de municipis afectats.

I també parlar sobre el fons de promoció del pla eòlic de la Comunitat Valenciana.
Ell es va crear en 2012, també amb la Llei 10/2012, de mesures de la Generalitat valenciana.
En virtut d'esta, les empreses que s'havien compromés, en el concurs en què van ser adjudicatàries per a construir parcs eòlics, a fer inversions de naturalesa industrial i tecnològica, entre elles les energètiques, i que a data 1 de gener de 2013, entrada en vigor de la citada llei, no haguessen acreditat el seu complet compliment, havien de monetitzar, és a dir, havien de convertir en diners eixes mateixes inversions, conforme a uns criteris establerts en la mateixa norma.

Com es pot vore, La Generalitat ha estat anys sense fer complir a les empreses les seues obligacions, quant a la realització dins de l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana de programes de naturalesa energètica i industrial, relacionada amb els sectors energètics, tendents a incentivar l'economia de la Comunitat Valenciana.
Una altra raó de per què ha fracassat el pla.

Per fi, en 2015 es va acordar, per les corresponents comissions mixtes Generalitat-empreses adjudicatàries, previstes en els acords subscrits entre la conselleria competent en energia i cada empresa, les quantitats que aquestes havien d'ingressar i els terminis per a fer-ho.

Aquests acords es van adoptar gràcies a la majoria qualificada que té en aquestes comissions La Generalitat amb el vot de qualitat del president de cadascuna, el conseller competent en matèria d'energia.
I per tant, en contra del criteri de les empreses.
Si el fons de promoció s'arriba a ingressar i els tribunals confirmen que és conforme a dret, tal exigència en substitució dels compromisos derivats de l'adjudicació del pla eòlic, el fons tindria un muntant de 12.
791.
000 euros, estant prevista que tal quantitat siga destinada a realitzar o finançar projectes d'inversió o programes de naturalesa energètica en el nostre territori, en els termes i condicions arreplegats en l'article 126 de la Llei 10/2012, de 21 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i d'organització de La Generalitat.

Tal com està concebut, és possible que aquest fons, almenys parcialment, acabe sent una espècie de fons circulant gestionat des d'Ivace, ja que si la seua destinació és el finançament, aquest hauria de retornar-se a aquesta entitat.
Concretament, hi ha quatre empreses que s'han vist involucrades en aquest fons: Acciona Eólica de Levante, Corporación Acciona Eólica, Enel Green Power y Energía y Recursos Ambientales.
A dia de hui han vençut les dates d'ingrés voluntari, i sols una, Acciona Eólica de Levante, ha ingressat la quantitat estipulada, si bé ha recorregut, com les altres empreses en via contenciosa administrativa, aquesta obligació.
EYRA, Energía y Recursos Ambientales, a més, és l'única que abans d'acudir a via jurisdiccional, va plantejar un recurs administratiu pendent de resoldre davant la resolució de pagament del president d'Ivace.

Amb tot això, amb aquesta informació, ja en podem extraure algunes conclusions.
Podem dir que la gestió del pla eòlic de la Comunitat Valenciana des del punt energètic no pot considerar-se un èxit, raons quasi sempre mediambientals o socials, però radicant probablement la seua causa última en un mal plantejament o selecció dels emplaçaments.
I diem açò perquè els resultats són suficientment expressius per si mateixos.
Potser que en algun cas el retard en la implantació dels parcs eòlics estiga justificat, però el que no és acceptable és que els procediments administratius vinculats hagen quedat sense resoldre en el sentit que procedisca per part de l'administració, generant així una inseguretat jurídica per als operadors.

Per a concloure, les actuacions que anem a dur a terme en la nostra conselleria són les següents: hem de desbloquejar tots els expedients pendents de resolució, així com tindre reunions amb les empreses per vore si van a dur a terme les instal·lacions de les quals són adjudicatàries.
Per açò, i com han vist, estem revistant l'estat en què van quedar tots ells per a reconduir la situació, identificant a posteriori la possibilitat d'aprofitar el recurs renovable, encara disponible en les zones on siga sostenible, i també el possible canvi de model de desenvolupament.
Grans, xicotets parcs eòlics per a donar entrada a xicotets inversors.
Encara que açò és una fase posterior, una vegada quede aclarit les àrees lliures i la vigència o no dels drets dels adjudicataris inicials.

Tot això tenint en compte les seues afeccions socials, territorials, de rendibilitat econòmica, així com l'eficiència energètica, la sostenibilitat i la generació d'ocupació, punts ineludibles per a la seua implementació.

Altre assumpte pendent és la valoració de la vigència dels drets eòlics de les empreses que no han executat les actuacions previstes.
En aquest cas, s'ha fet una consulta a l'advocacia de La Generalitat perquè ens done la seua opinió.
L'energia eòlica és una de les fonts d'energia primària renovable autòctona que ha d'aprofitar-se al màxim en tots els llocs del nostre territori, on aquest aprofitament es puga connectar amb la resta de valors a considerar: socials, mediambientals, territorials, en la decisió de la seua implantació.
Un nou model energètic ha de basar-se, com ja he dit, en el desenvolupament de les energies renovables, tant per a contribuir al compliment de les obligacions internacionals, com per anar més enllà, per considerar que constitueix un dels pilars essencials de la nova política energètica lligada al medi ambient i la qualitat de vida de les persones que viuen en aquest territori.

Per tant, hem d'apostar per la sostenibilitat mediambiental com a punt vital en el sistema energètic, ja que és un dels seus punts febles.
A la Comunitat Valenciana més de tres quartes parts, és a dir el 78% dels gasos d'efecte hivernacle, bàsicament CO2, procedeixen del sector de l'energia.
Avui ningú dubta de l'efecte de les emissions sobre el canvi climàtic.
Hi ha consens científic i polític expressat per tots els líders en la cimera del COP21 de París.
El canvi climàtic va a ser el motor del nou model energètic que ha de tendir a una economia baixa en carboni.
Però, a més, no és solament una oportunitat.
Diguem-ho clar: és també una obligació ineludible per mera subsistència i per pura ètica.
Hem de pensar en les generacions futures.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor conseller.

Ara passem al torn d'intervencions.
Té la paraula la senyora Hernández, pel Grup Socialista, per huit minuts.

La senyora Hernández Sánchez:

Muchas gracias, señor Climent, por su intervención y por haber venido a explicarnos qué pasa o en qué punto estamos con el plan eólico de la Comunidad Valenciana.

Nosotros solicitamos su comparecencia porque nos llamaba la atención que un plan que se licitó hace catorce años y que se suponía que en 2007 tenía que estar ya todo construido, todo aquello que se había licitado, y que como ha dicho de la segunda licitación ni siquiera se ha construido nada, estuviera parado, no se hiciera nada, no se supiera nada tampoco.
Y máxime con la evolución que tuvo la energía eólica, la energía renovable en nuestro país hasta que en 2012 se cortaron las primas por las renovables.

Por eso, a nosotros nos llama la atención, sobre todo, todo lo que nos ha explicado respecto a los problemas que ha habido de impacto medioambiental o en cumplir las condiciones mínimas necesarias para dar la autorización a los parques eólicos, cuando era la misma administración la que estaba licitando los parques en esa ubicación.
O sea, a nosotros nos llama la atención que no se hiciera un estudio previo antes de conceder a esas empresas la ubicación, la construcción y la explotación de los parques en los emplazamientos en los que se licitaba.

Por eso, ha dicho que se van a plantear reuniones con las empresas concesionarias, pero a mí me gustaría saber si más o menos tiene una estimación de cuándo se podrá reunir la conselleria con esas empresas, para saber cuál es su postura o por qué motivos no han realizado la inversión o qué piensan hacer.

También, si se ha estudiado las repercusiones y las acciones que se podrían tomar tanto por la derogación de los contratos, como por la falta de cumplimiento de las condiciones necesarias para la condición de sus partes.
Porque, al fin y al cabo, nosotros estamos concediendo una construcción y explotación de un parque que luego no cumple con los requisitos mínimos.
Entonces, también tenemos que estudiar eso.
A la empresa inversora se le ha concedido un parque eólico que nosotros estamos incumpliendo las condiciones necesarias, porque no hemos hecho el estudio previo.
Entonces, si se ha estudiado, ¿qué repercusiones y qué acciones se pueden tomar respecto a eso?

Después, respecto a la normativa de 2012 y el fondo de promoción, ¿es cierto que el plazo ha acabado para abonar el fondo de promoción?
También si se sabe, o si se conoce, o se ha reunido la conselleria con las empresas que no han pagado para saber… Porque entiendo que, si no han pagado, no tienen derecho a recurrir.
Entonces, ¿qué piensan hacer?
Porque, si no han pagado, no han recurrido, ¿qué acciones también vamos a tomar con respecto a la conselleria?
Porque la ley de 2012 fija que se les impone el abono al fondo de promoción, ya que no han cumplido con los requisitos de construir los parques que tenían concedidos.

Y también, ya sé que ha comentado que el cambio en 2012, el cambio legislativo pasa a cubrir el IVA a la inversión de los ayuntamientos, que antes no se le cubría, pero es cierto que hay mucho malestar respecto a los ayuntamientos, porque creen que el 10% es muy elevado, el porcentaje que se queda el anterior Aven, ahora el Ivace.
Entonces, si se ha planteado modificar o compensar de alguna manera ese 10% para que no sea tan gravoso para los municipios que reciben esa inversión.
Porque tengamos en cuenta que la mayoría de los municipios son municipios rurales, con lo cual este fondo en su concepción yo creo que es una buena idea, porque consigue fomentar el desarrollo rural.

El problema es que no se ha obligado a las empresas a que aportaran el dinero que tenían que aportar, y por tanto no se ha podido llegar a invertir todo lo que se podría invertir por parte de la conselleria y de lo que se deriva de este fondo, tanto el de compensación como el de promoción.

Después, una cosa ha comentado respecto a la sentencia del Tribunal Superior de Justicia.
Es cierto que hubo una sentencia en 2010 del Tribunal Superior de Justicia que declaraba ilegal la participación de los parques eólicos porque, como bien ha dicho, partía los parques para que tuvieran menos de cincuenta megavatios, y por tanto la autorización fuera autonómica y pudieran cobrar las primas de las renovables, y no sé si esta sentencia ha tenido alguna repercusión para la evolución del plan eólico.
Si tiene alguna repercusión tanto para evolución de los parques que se construyeron hasta ese momento como para los que no se han construido, si podría ser una motivación.

Después, nos ha explicado que la idea es que, una vez que todo esté regulado y sepamos en qué situación estamos, se vuelvan a lanzar las concesiones de los parques eólicos.
Yo quisiera saber si se van a licitar solo aquellas zonas que sabemos que cuentan con todos los requisitos medioambientales, legales y de infraestructuras de las subestaciones eléctricas para poder explotar este parque, o si se ha pensado plantear algunas zonas que ya no estaban dentro de las quince zonas y que sí que podrían tener futuro como explotación de la energía eólica.

Le estoy haciendo un montón de preguntas (rient), pero son cosas que se nos ocurren.
Y después, respecto a los pequeños productores, a mí me parece muy bien, y no seré yo la que no abogue por que las pymes participen en los contratos públicos, pero es cierto que la construcción y la inversión necesaria para un parque eólico es bastante elevada.
No estamos hablando de un huerto fotovoltaico, que puede haber más pequeños inversores que aporten.
Entonces, si se ha estudiado alguna fórmula, o se va a disminuir… Creo que ha dicho que con una potencia instalada menor, pero si se ha estudiado alguna fórmula para que los pequeños productores puedan acceder a ese tipo de concesiones, porque si no, es cierto que la inversión va a ser muy onerosa para determinadas empresas.

Vamos a necesitar que el consorcio de empresas típico que se presentan a las concesiones de parques eólicos, que son constructoras con empresas energéticas, volvamos a repetir el mismo esquema.
Entonces, si se ha planteado desde la conselleria cómo se podría hacer para que estos pequeños productores accedan.
Porque no sé si también lo llevan hacia el autoconsumo, porque también hay instalaciones muy pequeñas para autoconsumo, en algunos países europeos se ven.
Hay miniestaciones eólicas que permiten el autoconsumo en los hogares.
No sé cómo va enfocado ese tipo de cambio hacia las empresas adjudicatarias.

Y después, por último, si ustedes han conseguido saber qué se ha hecho desde el 2007 hasta la actualidad, porque es que a mí me parecen muchos años para que no haya habido absolutamente nada, no haya habido ninguna actividad por parte de la conselleria para intentar saber al menos qué pasaba.
Porque entendemos que quizá hay inversores que desde 2012 dejan de parecerles interesante la inversión en energías renovables por el recorte de las primas.
Pero de 2007 a 2012 aún teníamos cinco años donde las primas eran bastante interesantes para los inversores.
Entonces, alguna explicación sobre inactividad o esta falta de interés por parte de la conselleria de saber por qué no se estaba dando la oportunidad a las energías renovables, cuando ya estaban concedidas.

Y por último nada, o sea, que si el plan eólico o la nueva concesión de planes eólicos que anunció el gobierno nacional este pasado verano, que era más un anuncio cosmético de cara a Bruselas y demás, si se ha planteado también negociarlo o tenerlo como un incentivo para las empresas que ya están instaladas, porque sabemos que no solo se van a dejar que se instalen nuevos parques, sino que se va a permitir la repotenciación de los parques ya existentes.

Muchas gracias.

El senyor president:

Gràcies, senyora Hernández.

Ara, pel Grup Parlamentari de Podem, té la paraula el senyor Torres, per quatre minuts.
Quan vullga.

El senyor Torres García:

Gràcies, president.

Bona vesprada, honorable conseller.

La veritat que catorze anys són molts anys i de nou vegem que s'ha perdut una oportunitat perquè no ens pareixia mal el pla eòlic, tot el contrari.
Sobre el paper era una bona iniciativa i el que pretenia, evidentment, es podia haver ficat al capdavant d'Europa i del món en energies renovables i sobretot en eòliques, vegent les condicions que tenim en el nostre territori.

Però de nou hem vist que és una oportunitat que hem perdut, no podem dir, vosté ho va dir que no ha sigut un èxit.
Nosaltres considerem que ha sigut un fracàs.
I crec que no cal dir que pel nostre grup la transacció a l'energia a un model energètic sostenible és fonamental per al nou model productiu i econòmic i sobretot reduir la dependència energètica que tenim en el nostre territori.

Però la veritat, com deia, catorze anys ens ha donat per a molt i veiem que s'han donat actuacions que, bé, que sorprenen de com eixes concessions després no es portaven a cap amb la dificultat que tenien eixes concessions i a més perquè són coneixedors d'iniciatives privades, a pesar de l'enorme inversió econòmica que suposen les iniciatives, el desenvolupar una iniciativa d'aquest tipus.
Però coneguem d'iniciatives privades que tenint el capital i l'oportunitat de poder invertir en un parc eòlic veiem que no podien accedir a aquestes convocatòries per la dificultat i perquè pràcticament beneficiaven un oligopoli energètic, que era per al que estaven pràcticament definits tots els processos de contractació.

A nosaltres sí que ens interessaria si es té una previsió de canviar aquest sistema i sobretot que es puga fomentar que iniciatives privades i de pimes sobretot, inclús d'inversors privats particulars pogueren participar en aquestes convocatòries.

Ha parlat de que han fet la consulta a l'advocacia de La Generalitat.
.
.
, si tenen ja alguna dada, si els ha donat ja alguna resposta.
Perquè sí que és de veres que és evident que hi hagut un incompliment de contracte i, evidentment, això suposaria unes penalitzacions i, evidentment, possiblement una derogació d'eixos contractes.

Res més.
Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor Torres.

Pel Grup Parlamentari de Ciutadans té la paraula la senyora Rosa García.

La senyora García González:

Muchas gracias.

Buenas tardes, honorable conseller.

Quería comentar, en primer lugar, que compartimos el estupor de los grupos que han hablado hasta el momento respecto a este tema del plan eólico, tanto el Grupo Socialista como el Grupo Podemos y el suyo propio, al explicarnos el intríngulis de este plan hasta llegar hasta el momento actual.
Un plan que, como todos sabemos, se puso en marcha en el año 2001 con numerosas irregularidades e incumplimientos.

Entre esas irregularidades se han comentado ampliamente, pero, bueno, por dar un rápido repaso, están las de que el plan establecía que en 2007 tenían que estar todos los parques construidos y en la actualidad todavía hay seis donde ni siquiera se han puesto en marcha las obras, se han iniciado las obras.
De quince zonas que estaban previstas solo están operativas nueve de ellas, el resto siguen bloqueadas, lo que no ha impedido a las firmas adjudicatarias mantener el dominio de sus respectivos territorios.
Además de eso podemos sumar los problemas ecológicos y el grave impacto medioambiental que se ha recibido en ellos.

Sabemos que hay una sentencia judicial, además, que reconoce que algunos de los parques se dividieron de forma ilegal con el fin, como bien ha explicado también la señora Hernández y usted mismo, se dividieron de forma ilegal, decía, para no sobrepasar los 50 megawatts y poder cobrar las primas a las renovables.
Otra irregularidad es la deuda que han contraído con el fondo de promoción creado por La Generalitat.

Por todos estos temas pensamos que el plan ideado por el Partido Popular ha generado un gran oligopolio al no permitir el acceso de otras empresas, a pesar de que han sido numerosos los operadores privados que han mostrado interés para construir parques eólicos.

Sabemos, además, señor Climent, que usted anunció en agosto que quería desmantelar todo el plan eólico que diseñó el PP.
Por eso nos preguntamos o nos gustaría saber y conocer cómo va a desmantelarlo y cuál es la nueva hoja de ruta del nuevo plan eólico.
Querríamos saber qué tiene pensado hacer la conselleria al respecto.
Y creemos que, desde un punto de vista administrativo, debería proceder al archivo de los expedientes, ya que se han superado ampliamente el período que otorgó la administración para ejecutar poner en servicio los parques eólicos comprometidos.

También nos gustaría saber cómo debería ser el nuevo plan.
Quizá no me atrevo a decir qué proponemos, pero, bueno, a nosotros nos gustaría o pensamos que debería romper definitivamente con la oligarquía del plan anterior, que debería conceder las adjudicaciones de forma más equitativa e incluso democrática, permitiendo que más grupos pudieran entrar, que el mérito y la capacidad de las empresas fuera un criterio fundamental y que no se pudieran vetar a nuevos competidores.
Que se llevara a cabo respetando el entorno natural, que la protección del medio ambiente fuera otro de los criterios claves.
Además que se incluya un procedimiento claro de seguimiento y evaluación del plan.
Y si alguna parte no cumple con lo previamente establecido se anule, para que no ocurra lo que viene sucediendo hasta el momento.

No puede ser que haya parques que a día de hoy sigan sin ponerse en marcha cuando la fecha límite para hacerlo era 2007.
No puede ser que se establezcan unos objetivos previos y más de diez años después sigan sin cumplirse.
Es fundamental que quede claro en el nuevo plan cuál va a ser el procedimiento de seguimiento de la ejecución del mismo.

Pedimos, además, que a la hora de elaborar el plan, se cuente no solo con el criterio de expertos sino también de las organizaciones ecologistas.

Y nada más.
Simplemente quería pedirle disculpas tanto a usted, señor conseller, como a todos los compañeros diputados, porque mi compañero y yo por un tema ineludible nos tenemos que ausentar.
Y, bueno, el tema es suficientemente interesante como para inmediatamente, en cuanto podamos, seguir el desarrollo de lo que queda por el canal de Les Corts en diferido y lo haremos muy atentamente.
Pido disculpas.

Gracias a todos.

El senyor president:

Moltes gràcies per la seua intervenció, senyora García.

Per a continuar el torn de paraula, té la paraula pel Grup Popular el senyor Vicente Casanova per quatre minuts.
Quan vullga.

El senyor Casanova Claramonte:

Molt bona vesprada, senyor conseller.

Gràcies perquè crec que ha fet una explicació en una fotografia en el que ha sigut la descripció absolutament clarificadora.
No puc compartir en molts casos les valoracions que són opinions, les dades sí, les opinions no tant.

En veritat a mi me sorprén algunes intervencions quan diuen que no se van fer estudis ambientals previs.
És que al final és el huevo o la gallina.
En les zones ha d'haver-hi unes zones de vent, amb una velocitat de vent determinada perquè hi hagen un número d'hores d'una intensitat de vent superior a un determinat valor, si no recorde mal a un metre per segon, perquè allí se puguen instal·lar els parcs.
I després és quan s'inicia un procediment en qualsevol projecte, quan se fa la declaració d'impacte ambiental i se continua tot el projecte.
I si la declaració d'impacte ambiental no és favorable, evidentment, el projecte no pot anar endavant.

És el mateix cas, i no ho dic amb ninguna segon cap intenció, quan se va decidir pel govern del senyor Zapatero posar les dessaladores en Espanya.
Quin estudi ecològic, quina declaració d'impacte ambiental, estudi d'impacte ambiental previ se va a fer?
Ningun.
Després se van fer els estudis d'impacte ambiental.
És a dir, primer mires les circumstàncies del lloc quant a l'objectiu que tu penses plantejar, que és la producció d'energia elèctrica, i després és quan s'ha de fer, precisament, tot el llançament del procediment.

El procediment és el projecte i l'estudi d'impacte ambiental.
Si alguna d'eixes coses no avança, el projecte no pot avançar.
Com no pot ser d'altra manera.
Perquè després se'ns ompli la boca de dir que se respecte tot el tema medioambiental i pel que vosté o jo li he entés, almenys, gran part dels que hi ha paralitzats són per les declaracions d'impacte ambiental.
Això és el que jo he entés.

Per tant, que s'hagen instal·lat en 2001, 1.
072 megawatts, jo no sé si tots tenim clar el que són 1.
072 megawatts, però és bastant més que la Central Nuclear de Cofrents, per exemple, que si no recorde mal són 1.
050.

Després també hi ha una altra cosa que m'ha sorprés moltíssim del que vosté ha dit, per això dic que la informació bé, que se rellance perfecte.
Allò de donar accés als inversors, tan de bo sí, tan de bo sí.
Però pensem que un parc és com una fàbrica, format per diversos molins i al final hi han d'haver unes línies d'evacuació i hi han de haver unes subestacions on la tensió de producció s'eleve a la tensió de transport.
I, per tant, això qui ho ha de fer?
El propietari d'un molí o dos molins?
Haurem de pensar en què haurà de ser un inversor amb capacitat.
Que pot ser perfectament una agrupació d'inversors?
Evidentment, per nosaltres encantats.
Però jo crec que quan parlem d'açò hem de centrar un poc el tema.
I quasi pràcticament dir-li que estic d'acord amb l'anàlisi que s'ha fet, estic d'acord que es rellance, estic d'acord que es rellance ahí on ambientalment siga possible.

I després m'agradaria dir-li simplement una dada.
I és que, a vore, dir que no sé quanta barbaritat de la producció que tenim en la Comunitat Valenciana, o això he entés, és emissora de CO2, no?
En la Comunitat Valenciana només tenim un cicle combinat en Castelló i un cicle combinat, que jo sàpiga, si no n'han posat un ara ahir o despús-ahir, en Sagunt.
I funcionen molt poc, perquè eixes màquines entren en funcionament per a donar el servici que també se requerix en un sistema elèctric.

Un sistema elèctric no sols són kilowatts/hora són més coses, són tensió, són regulació primària, són regulació secundària, etcètera, etcètera.
I, per tant, tant de bo, trobem eixe major mix, en eixe mix de producció trobem major i puguem tindre més producció eòlica, perquè això serà bo per a tots.
Però necessàriament ha d'haver-hi un equilibri i crec que les coses s'han de mirar amb més objectivitat.

Moltíssimes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, per la seua intervenció.

Per acabar el torn de paraules, pel Grup Compromís té la paraula la senyora Teresa García.
Quan vullga.

La senyora García Muñoz:

Moltes gràcies, senyor conseller, per la seua compareixença i per les seues explicacions.

Amb la forta dependència energètica de l'exterior, l'energia eòlica hauria de ser un camí a seguir.
Estem parlant que en l'estat espanyol el 81% de l'energia primària que se consumix és importada i procedeix de combustibles fòssils amb la conseqüent càrrega per a la balança comercial espanyola de 2.
000 milions d'euros a l'any.

L'energia eòlica, que és una font d'energia autòctona, que a l'estat espanyol ha arribat a suposar el 29% de l'electricitat generada i ha evitat la importació de combustibles fòssils, és un motor econòmic de les comunitats rurals en les qual s'instal·la, donant ocupació a més de vint mil persones.

També es tracta de la tecnologia més competitiva dintre del règim especial i suposa un estalvi per a empreses i indústries ofegades en molts casos per la factura energètica.
El seu desenvolupament és clau per a modificar el model productiu, per a complir també amb els objectius europeus de consum d'energia, a través de les fons renovables de 2020.

En efecte, l'energia eòlica no contamina, és inesgotable i frena l'esgotament de combustibles fòssils, a més d'evitar les emissions de CO2.
Cada kilowatt/hora produït amb energia eòlica té vint-i-una vegades menys impacte ambiental que aquell que es produïx via petroli, deu vegades menys que l'energia nuclear i cinc vegades menys que el gas.

Per tot això, tots els grans països del nostre entorn estan apostant per l'energia eòlica i la nostra terra, que té tots els atributs naturals per desenvolupar un potent sistema d'energia eòlica, no ho ha fet.
Cal preguntar-se per què açò no s'ha produït.

En primer lloc, així com en la resta de l'estat espanyol sí que s'ha desenvolupat el sector eòlic, el qual ha patit una davallada important a partir de la reforma de Mariano Rajoy quant al règim especial, al País Valencià ni tan sols s'ha produït aquest desenvolupament.
I la resposta, una vegada més, és la nefasta gestió del Partit Popular farcida d'incompetències i de pràctiques dubtoses en els anterior consells.

El pla eòlic de la Comunitat Valenciana que el PP va dissenyar i va adjudicar a principis de la passada dècada s'ha demostrat un fracàs i un despropòsit.
De les quinze zones que establia el pla, en sis encara no s'ha desenvolupat a pesar d'estar adjudicades.
Avui solament hi ha en funcionament un 44% de la potència adjudicada.
Les cinc empreses adjudicatàries mantenen l'exclusivitat per instal·lar aerogeneradors en la regió i no han fet front a les seues obligacions en quant als cànons que se suposava que s'establien en el fons de compensació.

El canvi en el model de gestió per a incorporar altres inversors i l'exigència dels cànons per a tindre les garanties de compensació a nivell del desenvolupament rural és necessari per tal de poder reengegar aquest pla eòlic que mai que s'ha arribat a desenvolupar, o no s'ha desenvolupat amb les garanties amb les quals deuria haver-se fet.
També va haver-hi una pèssima planificació quant a la situació de les zones previstes, ja que algunes han tingut declaració d'impacte ambiental desfavorable per voler instal·lar-se en zones protegides.
I açò ja era una cosa que, quan s'estava desenvolupant el pla d'acció territorial, ja s'advertia i ja es deia, ja va haver una fort controvèrsia quan se va aprovar el pla eòlic en quant a la ubicació i la zonificació de les mateixes, però que en aquell moment l'administració del Partit Popular va considerar que era més important seguir endavant, cosa que després, quan u planifica de manera poc respectuosa amb l'entorn ambiental, acaba pagant-ho perquè, evidentment, tant les declaracions d'impacte ambiental negatives, com els recursos que se produïxen a nivell posterior, impedixen el desenvolupament d'aquestes iniciatives.

És curiós com en 2010 una sentència del tribunal superior de justícia va anular el pla especial de la zona 6, en l'Alt Palància, perquè excedia de les competències de La Generalitat.
Posava en dubte el procés de fragmentació d'un parc gran en altres més xicotets per tal de no superar els 50 megawatts de potència i poder afavorir que les empreses que el gestionaven cobraren les primes del règim especial de producció.
L'empresa afectada, Projectes Eòlics Valencians, forma part del grup Sedesa, grup de la família del que va ser conseller de Medi Ambient, Aigua, Territori i Habitatge Juan Cotino.
Va ser un pla dissenyat per als que no creien en les energies renovables, i el seu desenvolupament posterior ho ha demostrat.
Era un pla basat en la utilització de l'energia eòlica com un sistema per a obtenir diners a través de les primes, que no respectava els entorns ni les compensacions necessàries allí on s'ubicava, amb la qual cosa esperem que es produïsquen les adaptacions i els canvis necessaris per a poder desenvolupar aquesta forma d'energia renovable d'una forma més justa i més respectuosa amb l'entorn en el qual ens ubiquem.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora García.

Per a la contestació del senyor conseller, té la paraula, senyor Climent, quan vullga.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Moltes gràcies.

Gràcies a tots els portaveus per les seues aportacions.

Dir que ja estem treballant.
És a dir, no anem a treballar d'ací un dies.
Ja fa temps que estem treballant en vore de quina manera podem anar solucionant tots i cadascun dels problemes que tenim en cadascuna de les zones.
Però el que passa és que hem d'anar sempre en peus de plom, i per això hem demanat eixe informe a l'advocacia perquè ens diga jurídicament què és el que podem fer en alguns dels parcs i, a partir d'ahí, anirem prenent decisions.

Per comentar l'últim que acaba de dir la portaveu de Compromís, i que també ha dit la portaveu del PSOE, és de veres que va haver-hi eixe procediment judicial en la zona 6.
I que he de dir que al final el va presentar Acció Ecologista Agró i que, a més a més, l'ha guanyat, perquè eixa qüestió de dir.
.
.
, de segmentar el parc, doncs no li van donar la raó i van dir: Â«No, no, és un parc única i exclusivament.
Â» I, al final, he de dir que, el 14 d'abril de 2014, la mateixa actora, Acció Ecologista Agró, va desistir del procediment perquè li havien donat la raó i, per tant, això cal posar-ho damunt de la taula i cal deixar-ho palés.

Després, el tema d'allò del fons de compensació, pel que sé, generalment els ajuntaments estan contents de com es repartix.
I, a més, pense que es dóna la possibilitat als mateixos ajuntaments que ells decidisquen també en eixe mateix repartiment.
I pel que m'han dit els mateixos ajuntaments, estan contents i sí que hi ha hagut, ja ho he dit, 12.
974.
643 amb 44 cèntims d'euro.
.
.
, els que ja s'han repartit fins al 2013.
Sí que no puc dir-li en quins projectes han actuat, perquè no els tinc ací, però que si ho vol amb més detall, això quasi li podem fer una contestació per escrit i li ho podem detallar sense ningun problema.
Si comptem els del 2014 i el 2015, n'hi han vora set milions d'euros més.
I, com he dit, encara estan per repartir-se els del 2015.

Després, el que sí he de dir-li és que de promoció no hem fet res.
No hi ha hagut absolutament res.
Sí que hi ha hagut una empresa que, a més a més, també en contenciós administratiu i altres, però sí que ha aportat els 2.
048.
000 euros, però que estan ahí, perquè encara no hem fet res perquè, a més a més, s'hauria de traure convocatòria i, després d'eixa convocatòria, també el poder repartir-ho.
Però és que només ha segut una empresa la que ha ingressat i, per tant, de tot el tema de promoció no hem pogut fer, fins a aquests moments, absolutament res.

I hem de parlar amb tots aquells que han desistit, i per això necessitem, des del diàleg, vore si anem tancant i arxivant tots eixos expedients d'eixos parcs i anem liquidant-los.
I això no vol dir que no anem a treballar en l'energia eòlica o en les energies renovables.
Jo, en la primera compareixença meua com a conseller, ja vaig dir que la nostra intenció o la intenció de la conselleria i del govern era fer un pla energètic valencià.
I, aleshores, hem de començar a treballar en el pla energètic valencià en el qual pugam incloure també l'energia eòlica, la minieòlica, vull dir, la minihidràulica.
Sempre diem que quan més prop tingam l'energia va a ser millor.
I per a això haurem de fer estudis, hem de treballar-ho entre totes i tots.
I vostés, en este cas com a diputats i diputades, en el seu moment tindran, quan tingam eixe estudi, possibilitats d'aportar tot el que creguen convenient per a millorar eixe pla energètic valencià, que pensem que és la línia en la qual hem de treballar i el camí pel que diem.
Jo, quan he dit.
.
.
, i per contestar-li al diputat Vicent del Partit Popular, dic el 78% dels gasos d'efecte hivernacle, bàsicament CO2, vénen del sector energètic.
Això és el que he dit i que pense que és realitat.

I, després, ja que estem, comente també una coseta que m'ha fet molta gràcia respecte al vent que ha dit el diputat del Partit Popular.
I dic el vent, perquè jo vinc d'una zona en què mos va fer molta gràcia perquè es va mesurar el vent amb una bufanda, vull dir, (veus) la zona 14, que l'acabe de dir.
.
.
I, aleshores, clar, nosaltres hem patit molt eixe tema i hem fet molt d'acudit d'eixe tema.
Per tant, al final, ¿on està el rigor o eixe estudi mínimament -entre cometes- científic per a dir que n'hi ha vent o no n'hi ha vent?
I això va ser.
.
.
de molta burla en les comarques de l'Alcoià, Comtat i més enllà.
Per tant, sí que és de veres que algunes coses creem que no s'han fet bé i les dades ho constaten.

I per contestar al diputat Torres, és repetir-me.
Vull dir, quan tingam l'informe, començarem a treballar i anar prenent decisions i, a partir de ahí, el pla energètic és el que ha d'anar marcant un poc les pautes.
Però hem d'anar amb peus de plom, sobretot per tots els desistiments estos, és a dir, confirmar-los i anar tancant i arxivant totes estes zones.

El que són informes desfavorables ja per impacte ambiental, això ho tenim clar.
Això tenim clar i això no anirà avant.
Però allò altre sí que hem de treballar-ho millor encara, i des del diàleg pense que podem arribar a acords.

I això.
.
.
, no li conteste a Ciudadanos perquè no està.
Si de cas ja parlarem amb ells i els contestarem directament.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor conseller.

Per al torn de possibles rèpliques.

Senyor Casanova, Partit Popular.

El senyor Casanova Claramonte:

Jo seguisc agraint-li al conseller l'exposició, de veritat.
I allò de la bufanda.
.
.
, m'imagine que quan una empresa.
.
.
quan una empresa, ja no parle de qui fera el pla, que no ho sé, supose que el va fer un equip tècnic, supose, ¿eh?
, quan una empresa va a fer una inversió i va a posar molts milions d'euros que s'han de recuperar després en el transcórrer del temps, no crec que seguisquen mesurant el vent amb una bufanda, però bé.
És a dir, això pot ser una anècdota, que m'agradaria a mi saber exactament què és el que va ocórrer.
Això són les típiques coses que se conten i que em permetrà que no m'ho crega, que no m'ho crega, perquè ningú va per la vida jugant-se una porrada de duros, en este cas d'euros, per a fer una instal·lació d'un parc eòlic mesurant amb una bufanda i que després no n'hi haja vent.
En fi, per més que se conte, també se conten moltes coses.

I estic d'acord amb el que ha dit el conseller al final, que és un poc el resum del que en alguna intervenció s'ha comentat, és a dir, s'han de tirar endavant aquells que tinguen la declaració d'impacte ambiental favorable, sense ningun dubte.
.
.
sense ningun dubte.

I jo seguisc -concloent i acabe- amb allò de l'ou i la gallina.
És a dir, quan se fa un pla, no se té l'estudi d'impacte ambiental i la declaració d'impacte ambiental.
Vaja, ara mateixa no se m'ocorre ningun exemple de ningun tipus.
La declaració d'impacte ambiental se fa després, quan se va a fer el projecte, perquè la declaració d'impacte ambiental va associada al projecte i, per tant, és normal que se faja una definició de zones i que, després, quan se fagen els estudis d'impacte ambiental, se determinen si la declaració d'impacte ambiental és favorable i quines condicions i quines mesures preventives i correctores s'han d'implantar.

Aixina és que agrair la seua intervenció i esperem, efectivament, que se seguisca treballant en este pla que és bo per a la Comunitat Valenciana i que, com tot, supose que és millorable.

Gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Casanova.

¿Alguna rèplica més?

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Jo l'únic que sí vull contestar és que com a mínim s'ha de fer un estudi de vent i, per tant, això sí que és preceptiu.
I, després, mínimament el que sí que s'ha de saber, o s'hauria de saber, per a fer un pla, a més a més energètic, és saber si les zones estan protegides o no estan protegides.
Això són uns mínims, vull dir, l'impacte o no impacte ambiental, o que s'ha de fer a posteriori.
Mínimament, sí que se sap si una zona és una zona ZEPA, és a dir, està mínimament protegida o no.
(Algú diu: Â«Això sí.
Â») I, aleshores, això.
.
.
(Algú diu: Â«Però això no és la declaració d'impacte ambiental.
Â») No, ja, ja, però això es deuria saber.

I, després, per a acabar vaig a contar-li una anècdota al diputat Vicent, perquè em va fer molta gràcia.
El primer dia que vaig ser nomenat conseller.
.
.
, a l'endemà o als dos dies vaig saludar a tots i cadascun dels treballadors de l'edifici de la conselleria, i vaig arribar als que portaven energia i jo vaig contar l'anècdota de la bufanda, i resulta que un funcionari va dir: Â«Vaig ser jo.
Â» Aleshores, estic parlant d'una realitat, una realitat que, a més, se'm va constatar al dia següent de ser nomenat en el càrrec.
Vull dir, que no és una broma.
I les coses, moltes vegades, per no voler entrar en altres disquisicions, perquè podríem entrar que a la millor les primes eren més que suficients, i no tinc ganes d'entrar ahí, o podíem entrar en altres qüestions, doncs val la pena que es quedem simplement que hi ha hagut poc rigor i que en molts llocs no s'han fet les coses com tocaven.
I jo pense que aixina quedem d'una manera molt elegant.
Perquè si entràrem en altres temes, jo pense que no quedaríem massa bé.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor conseller, per aclarir el tema de la bufanda.

Jo, sobretot, agrair-li per vindre un divendres per la vesprada a donar explicacions.

I alcem la sessió.

(S'alça la reunió a les 17 hores i 33 minuts)