Untitled Web Page



**Comissió d'Obres Públiques i Transports realitzada el dia 29 de setembre de 2004.
Comença la reunió a les 10 hores i 53 minuts.
Presideix l'Il·lustre Diputat Senyor Rafael Ferraro Sebastià.
Reunió número 6.**

 

 

***Debat en comissió del Projecte de llei de l'habitatge en la Comunitat Valenciana (RE número 10.
984).***

 

**El senyor president:**

 

La senyora secretària que passe llista, per tal de saber si n'hi ha quòrum.

 

*(La senyora secretària passa llista per tal de comprovar l'existència de quòrum)*

 

Moltes gràcies, senyora secretària.

Ara sí, anem a començar pel primer punt de l'orde del dia: lectura i aprovació, si és procedent, de l'acta de la reunió anterior.
En les seues carpetes tenen les seues senyories l'acta de la reunió anterior, si cal fer alguna observació, ara és el moment, i, si no, l'aprovem per unanimitat?
Queda aprovada per unanimitat.

Passem al segon punt de l'orde del dia: debat en comissió del Projecte de llei d'habitatge de la Comunitat Valenciana.

Vull advertir a les seues senyories que s'han decidit en esta taula ja les agrupacions de tots els grups parlamentaris; per tant, anem a llegir les agrupacions per la forma que tenim ja en la taula.

D'acord?
Començarem, doncs, pels article 1, 2, 3 i 4, que no tenen esmenes presentades.

Passem a votació directament, si els pareix, conjuntament.
Vots a favor?
Vots en contra?
Abstencions?
Per 8 vots a favor i 7 abstencions, queden aprovats els articles 1, 2, 3 i 4.

A l'article 5, esmena número 1, que queda agrupada amb la 30, 45, 49, 61, 62, 125, 141 i 142 del Grup Parlamentari Popular.

Té la paraula el senyor Modrego.

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

Que pasen directamente a votación.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Modrego.

Passem a votació este bloc de nou esmenes.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
1.
Abstencions?
6.

Per 8 vots a favor, 6 abstencions i 1 en contra, queden aprovades estes nou esmenes.

Passem a l'esmena número 2, del Grup Parlamentari Socialista, que queda agrupada amb la 3 i 4.
Per a la seua defensa, té la paraula el senyor Sanmartín.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

Estes tres esmenes fan referència a l'autorització, ocupació i ús d'habitatges.
Seguim insistint en l'esmena número 2, que fa referència a l'admissió en l'acte administratiu únic de la llicència municipal d'ocupació i cèdula d'habitabilitat.

Se manté en el projecte de llei la diferència entre el que és llicència d'ocupació i cèdula d'habitabilitat, i nosaltres pensem que podrien agrupar-se.
De fet, la llicència d'ocupació té com a finalitat la constatació que l'obra finalitzada s'ajusta al projecte objecte de la llicència, amb les modificacions que se puguen produir.
Suposa en definitiva, la llicència d'ocupació, l'acte administratiu de reconeixement de compliment de les normatives tècniques i administratives vigents.
I la cèdula d'habitabilitat, delegada per la Generalitat en el seu moment als ajuntaments, suposa el que és el reconeixement del compliment de la normativa d'habitabilitat vigent.

En definitiva, són dos actes administratius que podrien refondre's, perfectament, en un acte administratiu únic.
L'únic cas en el qual tindria sentit el manteniment d'aquesta diferència seria en l'exigència de la cèdula d'habitabilitat en el cas de segones transmissions.

Respecte a l'esmena número 3, que fa referència a les companyies subministradores dels serveis d'abastiment d'aigua i energia, pensem que caldria, mitjançant una esmena d'addició, afegir al final que en el supòsit que aquestes companyies subministradores no complixquen la provisió anterior, puguen ser declarades responsables solidàries de les responsabilitats que puguen derivar-se i, per tant, que siguen part en l'expedient infractor que s'incoe a l'efecte.

Respecte a l'esmena número 4, de supressió, fa referència als requisits de les escriptures relatives a les vivendes i la seua inscripció al registre de la propietat.
Pensem que la documentació que s'exigeix per a les escriptures i la inscripció en el registre de la propietat és excessiva, sobretot en el seu apartat 3, en el qual fa referència a les certificacions tècniques.
Pareixeria més adequada la seua regulació mitjançant el corresponent reglament.

Gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Sanmartín.

Torn en contra, té la paraula el senyor Modrego.

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

Gracias, señor presidente.

Bueno, vamos a rechazar este grupo de enmiendas por la motivación que le voy a señalar a continuación.

En primer lugar, con respecto a la cédula de habitabilidad, en coherencia con la Loe, con la Ley de ordenación de la edificación, señalar que la cédula de habitabilidad queda sustituida por la licencia de ocupación.
Por lo tanto, lo que no tiene mucho sentido es seguir planteando en el articulado de la ley algo que la propia ley está eliminando.

Sí que es razonable, y así lo mantenemos en alguna adicional, donde se regula el papel precisamente de lo que sería la cédula de habitabilidad, hasta que vaya desapareciendo progresivamente, porque va a tener un papel durante los próximos años, pero señalar que entendemos que no es procedente que figure de esa manera.

En cuanto a la enmienda número 3, al artículo 5, señalar que estamos de acuerdo y, de hecho, realmente esto esta incluido en lo que es la Ley del suelo no urbanizable, donde ya se prevé ­y ahora lo estamos metiendo en lo que es La ley de la vivienda­ una determinación sancionadora para unas compañías suministradores en el suelo no urbanizable.

¿Dónde debe estar esto?
Pues en el suelo no urbanizable.
Y si ustedes se acuerdan del debate de totalidad que hemos tenido y si han visto el texto legal, verán que está perfectamente reflejado en esa ley, y, además, con unas características muy parecidas a las que plantea el señor Sanmartín.

Por lo tanto, creo que no es el lugar ni el momento, sin perjuicio de que, ya lo podríamos ver en pleno, se haga alguna referencia en relación a esa ley, para que, en fin, por mayor información, entiendo yo, para los ciudadanos, más que por necesidad legal.

Y, bueno, la última no la aceptamos, porque, realmente, el concretar determinados puntos lo que hace es acotar lo que serían las garantías del adquiriente, y tal como están señaladas en la ley son mucho más amplias, porque engloban estas y otras.
Por lo tanto, vamos a rechazarla.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Modrego.

Anem a votar este grup de tres esmenes.
Vots a favor?

Per a què demana la paraula?

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

Voldria demanar votació separada de la 4.

 

**El senyor president:**

 

Molt bé.
Comencem.
Esmenes números 2 i 3.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.
Per 8 vots a favor i 7 en contra, queden rebutjades les esmenes número 2 i 3.

Esmena número 4.
Vots a favor?
5.
Vots en contra?
8.
Abstencions?
1.
Per 8 vots en contra, 5 a favor i 1 abstenció queda rebutjada l'esmena número 4.

Anem a passar a votar l'article número 5, en què s'ha incorporat l'esmena aprovada.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra, queda aprovat l'article número 5.

Anem a passar a l'article número 6.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra, queda aprovat l'article número 6.

A l'article número 7 tenim l'esmena número 5, que queda agrupada amb la 7, 9, 11, 12, 15, 17, 18 i 19, del Grup Parlamentari Socialista.
Té la paraula, per la seua defensa, el senyor Sanmartín.

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

Una agrupació justificada pel tema de la garantia de la qualitat, publicitat i també la informació en la transmissió de la pròpia vivenda.

L'esmena número 5, d'addició, que fa referència a les garanties.
Quan parlem de les garanties que ha de posar el promotor pels danys materials que pogueren ocasionar-se per algun vici o defecte en la construcció, hauríem de concretar més aquells defectes, els defectes ­afegim nosaltres­ que afecten la seguretat estructural, l'habitabilitat i una deficient construcció d'aquest habitatge.

Respecte a l'esmena número 7, també d'addició, fa relació a la reglamentació de les garanties.
Doncs, bé, en les garanties per danys materials o de defectes, no solament s'ha de tenir en compte l'incompliment dels requisits d'habitabilitat, sinó també el que són els requisits bàsics de l'edificació o funcionalitat i seguretat d'aquest edifici.

En l'esmena 9, és una qüestió de localització simplement de l'article dins d'aquest projecte de llei.
Seria més lògic ubicar-lo a la fi del capítol que fa referència als requisits per a la venda de vivendes, el capítol III, que no al capítol II, que es refereix a la publicitat i a la informació.

Pel que fa referència a l'article 12, referent a la informació per a la venda.
Fem una esmena de supressió, en el sentit que pensem que la informació per a la venda és excessiva en la part referent als detalls de les característiques de les instal·lacions, i és suficient amb els plànols de totes les instal·lacions dels habitatges.
Penso que és tremendament enutjós al respecte.

El mateix pel que fa referència a l'esmena número 12.
Si en el punt següent, en el 2, aquí estem en el punt 1, doncs, si en el punt següent, en el 2, relatiu als habitatges de segona transmissió o posteriors transmissions, s'exigeix la identitat del venedor o, en el seu cas, del mediador, l'interrogant que plantegem és per què no es fa en les vivendes de primera transmissió, seria el mateix de lògic.

Respecte a l'esmena número 15, també d'addició.
En aquesta informació de l'oferta per a la venda, no és suficient informació que acredite estar, doncs, al corrent d'aquells impostos o taxes que graven l'habitatge, caldria afegir una informació acreditativa sobre la cancel·lació ­pensem que és molt important­ al registre de la propietat de la càrrega urbanística sobre el solar derivada del procés urbanitzador, evidentment, en el cas que així s'hagués produït, perquè, si no, després hi ha tota una sèrie d'embolics jurídics tremends.

Pel que fa referència a l'esmena número 17, també de modificació, en la informació de les condicions econòmiques ha de ser igual que en les vivendes de primera ocupació, igual que deia abans.
De fet, en les condicions econòmiques, a banda del preu i de les condicions de finançament, s'haurien de concretar els conceptes que s'inclouen en el preu: taxes, impostos i altres despeses a compte del comprador; però també les garanties per a l'assegurança del cobrament de les quantitats lliurades a compte, esmentant, doncs, l'entitat del garant i el compte on s'hagen d'efectuar els ingressos d'acord amb la normativa aplicable.

Sobretot, aquesta esmena tindrà sentit per a mi, per a vosté, senyor Modrego, no massa, perquè jo després parle de la supressió del que són les fiances derivades dels arrendaments.

Pel que fa referència a les dos últimes esmenes, la número 18, s'hauria de concretar, quan parlen de qualitat, serveis, instal·lacions i altres elements vinculats a l'habitatge, que aquests feren referència a les exigències reglamentàries establertes en el moment de la seua edificació i no després.
El mateix succeeix en l'esmena número 19 pel mateix motiu.

Gràcies, senyor president.

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Sanmartín.

Torn en contra, té la paraula el senyor Modrego.

**El senyor Modrego Caballero:**

 

Gracias, señor presidente.

Señor Sanmartín, vamos a rechazar este grupo de enmiendas, porque, en concreto, pues, por ejemplo, la 5 y la 7, a los artículos 7 y 8, cuando usted plantea concretar determinados aspectos de las garantías, vuelvo a señalarle que ese planteamiento lo que hace es reduccionista y lo que hace es acotar, de alguna manera, aquellos aspectos por los que puede existir una.
.
.
*(inintel·ligible)* o el adquiriente puede, efectivamente, ver minorado sus derechos por una concreción de los aspectos que, bueno, que puede ser ilustrativo para alguien que es profano, que sepa qué aspectos puede contemplar, pero que, realmente, jurídicamente, es creo que peor para lo que serían las garantías que han de tener.

Luego, respecto a la enmienda número 9, al artículo 11, bueno, pues, es una cuestión de estilo, el cambio de situación de criterios de medición, que realmente entendemos que no aporta nada y que está mejor estructurado tal como está el artículo.
Usted no ha citado la enmienda número 11, que sin duda, pues, bueno, se supone que es un error, puesto que el texto que usted propone no encaja ni se justifica con lo que usted plantea en la enmienda y, por lo tanto, también la rechazamos.

Respecto a las enmiendas 12 y 15, que se plantean, poner los mismos datos en lo que sería para la compra que para el arrendamiento, pues, bueno, creo que, evidentemente, son dos actividades, dos procesos distintos y cada uno ha de tener sus garantías y que tampoco tiene mucho sentido y, por elevación, decir, bueno, pues a este le ponemos todos los datos del anterior más estos otros.
Yo creo que quedan acotados a lo que sería el funcionamiento claro y que el ciudadano, el adquiriente, en su caso, o el arrendador, tenga todas las garantías, y no hay que poner datos que lo único que hagan es, bueno, pues, tener más información, pero no aportan nada.
Por lo tanto, también lo rechazamos.

Luego, en la enmienda número 15 al artículo 12, concretamente, esa la vamos al rechazar, porque si bien entendemos que tiene una lógica clara el señalar que el adquiriente ha de tener todas las garantías, de que las cargas que tiene el solar las conoce o, en su caso, están debidamente eliminadas por lo que sería el vendedor, en este caso, como nosotros proponemos otra enmienda con otro texto, creemos también, con carácter más general, que abarca todo tipo de cargas, y el adquiriente tiene que tener todo el conocimiento registral.
.
.
Por lo tanto, la vamos a rechazar.

Y, bueno, el resto de enmiendas, por ejemplo, la 19, también entender que son supresiones de carácter anecdótico y que tampoco aportan nada especial a la ley.
Por lo tanto, las vamos rechazar.

Gracias, señor presidente.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Modrego.

Sí, senyor Oltra.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Demanar votació separada de la 11.

 

**El senyor president:**

 

Molt bé.

Anem a votar primerament l'esmena número 11.
Vots a favor de l'esmena número 11?
6.
Vots en contra?
9.
*(Remors)* Ah!
, perdó.
He d'advertir a les senyories, abans de donar la votació, que el senyor Ros substituïx al senyor Andrés Perelló, perquè conste en l'acta.
*(Remors)* Per 9 vots en contra i 6 a favor queda rebutjada.

Anem a votar la resta d'esmenes d'este bloc.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.
Per 8 vots en contra i 7 a favor queden rebutjades.

Anem a passar al debat de l'esmena número 6, que queda agrupada amb la 8, 10, 13, 16, 20 i 24, del Grup Parlamentari Esquerra Unida-l'Entesa.

Per a la seua defensa, té la paraula el senyor Oltra.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Gràcies.

Este és un paquet d'esmenes que fan referència fonamental a augmentar les garanties de cara als adquirents dels habitatges.
En concret, la que fa referència a l'article 7, el que pretén ahí és on diu "que s'hagen constituït les garanties", concretar que eixes garanties deuen constituir-se a favor dels adquirents dels habitatges.
És una esmena jo crec que millora la redacció i no planteja excessius problemes.

Després en l'article 7 plantegem una cosa que després es repetirà i que inclús ha donat peu en alguns casos a sentències judicials a favor de la gent que ha reclamat aquesta qüestió.
I és que determinades promocions, quan publiciten la venda dels habitatges construïts, caure en un error deliberat d'adornar eixa publicitat amb tota una sèrie d'elements que fan creure a l'adquirent que en el bloc d'habitatges, per exemple, que va a comprar, que a la millor enfront el que va a tindre és una piscina, el que va a tindre és una zona verda, el que va a tindre és una cosa molt bonica.
I això figura en publicitat.
I resulta que realment això no és aixina.
El que està previst en el planejament en eixe lloc no és ni eixa piscina, ni eixa zona verda, etcètera, etcètera.
És un altre bloc de vivendes.
I això està passant i ha donat peu inclús a algunes sentències judicials en eixa matèria.
I, per tant, nosaltres diem que quan se demana eixa garantia, eixa veracitat i objectivitat que diu l'article, que també siga de l'entorn publicitat, d'on te diguen.
"Ací està el pis que vosté vol comprar".
Bé, tot el que figura en la propaganda que se puga, diguem, ajustar a la veritat.

En el còmput de superfícies, article 11, existix el reglament de les zones.
I, per tant, això hauria de tindre's en compte també.

En l'article 12, fa referència al mateix tipus d'esmena que abans havíem fet referència.

I després, en este mateix article 12, parla ahí, pràcticament quasi al final, del tema del llibre de l'edifici, un tema que tinguérem ja debat en el seu dia, quan la Llei d'ordenació de qualitat de l'edificació.
Ja vam dir llavors que altres comunitats ja feia anys inclús que disposaven del llibre de l'edifici.
Nosaltres encara estàvem fent una llei per a dir que anàvem a tindre un llibre de l'edifici, que, per cert, encara no està.
Nosaltres este llibre de l'edifici, que el considerem un element important de cara a les garanties en la qüestió de qualitat dels habitatges.
.
.
Ací no s'entra, en este projecte de llei, a definir ni què ha de contindre com a mínim, ni quin és l'objectiu, etcètera, etcètera, sinó que remet, i és un defecte d'aquest projecte de llei, remet constantment a altra legislació, fonamentalment a la d'ordenació de l'edificació.
Nosaltres pensem que val la pena aprofitar el projecte de llei per a donar la màxima informació a la ciutadania.
I, en eixe sentit, el que fem ahí és ficar tota una sèrie d'elements que pensem que deurien figurar, com a mínim, en eixe llibre de l'edifici.
Bé, està ahí en l'esmena, no és qüestió de llegir-la.
Però crec que d'alguna manera queda arreplegat el contingut, diguem, idoni del que eixe llibre deu tindre.

Després, tornem a repetir en el tema d'informació, ja no solament per a la venda sinó per a l'arrendament, el tema de la publicitat veraç també de l'entorn.

I després, en l'esmena que fa referència a l'article 14, demanem la supressió del punt 3, perquè considerem que deu tindre.
.
.
o siga, no casa amb eixe article 14.
La qüestió de què es tracta quedaria millor en un article propi.
O siga, no té res a vore el contingut d'eixe punt 3 amb la resta de l'article.
Per tant, considerem que quedaria millor crear-li un article propi per a millor, diguem, redacció del projecte de llei.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Oltra.

Torn en contra?
Sí, senyor Mundo.

 

**El senyor Mundo Alberto:**

 

Gràcies, senyor president.

Bé.
Exercim este torn en contra en este primer bloc de set esmenes, entre les quals.
.
.
El torn en contra el farem sobre sis d'elles, perquè demanem votació a banda per a la primera, que serà acceptada, perquè considerem que aclarix i amplia el que és el concepte les garanties i a qui van dirigides.

Per tant, me cenyiré a la resta com a el torn en contra que tingué en el seu moment.
L'esmena número 8, que parla sobre l'article 9, que és sobre la publicitat, la veracitat de la publicitat i objectivitat de la informació.
Considerem que la redacció.
.
.
bé, en part, el que estava dient, que a vegades quan es fa la publicitat, es fa alguna cosa de l'entorn i que pot induir a errors.
Però pensem que dins del mateix article també estem donant una explicació clara i concisa perquè no induïsca en cap cas a error als adquirents.
Per tant, en la redacció que hi ha prevista, jo crec que d'alguna forma recolzem que no es faça cap publicitat en cap sentit que puga induir als adquirents a cap error en la compra.
I, per tant, jo crec que hem de vetllar perquè això siga d'esta forma i que està en les mesures que es contemplen en l'article que ara els deia.
Per tant, esta anem a rebutjar-la.

L'esmena número 10, que parla del còmput de superfícies, en la proposta es deixa ben clar que s'ha de fer d'una forma reglamentària, quins criteris hem de donar per al còmput de superfícies.
Per tant, eixa mida de superfícies útils.
.
.
i la mida s'ha de, reglamentàriament, plasmar a través del corresponent reglament.
I, per tant, la seua proposta no anem a acceptar-la.

L'esmena número 13, que és una esmena d'addició a l'article 12, va dirigida en el mateix sentit.
Estàvem parlant de garanties dels adquirents, i diu que el plànol d'emplaçament indica.
.
.
el plànol d'emplaçament sí que mos indica el lloc on està ubicada una promoció, però, en cap cas, segons la seua proposta, mos certifica eixe plànol.
.
.
el planejament mos certifica altres coses.
Però en cap cas mos certifica el que està demanant vosté en l'esmena.
Considerem que no és una certificació eixe plànol.
Sí que l'haja de contindre per saber l'emplaçament exacta on està ubicada la proposta, que no hi hagen dubtes per a la garantia d'on puga tindre-ho.
Però el certificat mos vindrà donat per altres mesures, com són totes les qualificacions urbanístiques, tota la documentació addicional que puga haver per al mateix.
Per tant, considerem que la part de certificat no està inclosa, i que mosatros anem a rebutjar la seua esmena.

L'esmena 16 a l'article 12, que vosté ha al·ludit, en la qual hi ha una llarga documentació, o siga, un llarg escrit en la seua esmena addició, que parla precisament, el que estava dient en la seua proposta, que la tenim inclosa en altres lleis.
O siga, hi ha altres lleis que està i es tracta de transcriure-la en esta mateixa llei.
Per tant, mosatros pensem que la mateixa és objecte de la LOT, de la Llei d'ordenació del territori, i de la Llei de foment de qualitat de l'edificació, de la qual ja vam parlar quant al tema recollit del que representa eixa informació sobre la venta que està inclosa en ella mateixa i el llibre.
Per tant, nosaltres pensem que està inclosa en una altra ordenació, i no anem a duplicar-la i incloure-la en la mateixa.

Igual que la número 20, que l'esmena número 20, que va a l'article 13, que pensem que.
.
.
no considerem adequat, tal com vosté diu, incloure allò de l'entorn immediat a la mateixa proposta.

I quant a l'última d'elles, a l'esmena número 24, de supressió del punt 3 de l'article 4, no es desprén de la mateixa quins motius indiquen la supressió.
Sí que vosté ha al·ludit en este moment que està en un altre article.
O siga, que vosté creu que no és el lloc adequat, i l'ha passat en una altra esmena posterior a una altre articulat.
En este moment, nosaltres considerem que tal com està ubicat en eixe article, sí que està en el lloc adequat.
I, per tant, estem d'acord en el fons, en el contingut de la mateixa, però no en el lloc adequat.
I nosaltres considerem que el lloc adequat és el que està en el punt 3 de l'article 14, pensem que ahí l'hem de mantindre.
I, per tant, rebutgem la seua proposta.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Mundo.

Anem a votar primerament l'esmena número 6.

 

**El senyor Mundo Alberto:**

 

Demanem votació per separat.

 

**El senyor president:**

 

Pel que es deduïx del debat, va a ser acceptada.
Vots a favor de l'esmena número 6?
Per unanimitat queda aprovada l'esmena número 6.

Anem a votar les esmenes 8, 10, 13, 16, 20 i 24.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.
Per 8 vots en contra i 7 a favor queda rebutjat este bloc d'esmenes.

Passem a votar.
.
.
­sí, perdó­ a votar l'article número 7 amb l'esmena incorporada.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
6.
Abstencions?
1.
Per 8 vots a favor, 6 en contra i 1 abstenció queda aprovat l'article número 7.

He de dir a les seues senyories que tenint en compte que hi ha hagut unes esmenes del Grup Parlamentari Popular que afecten a diversos articles, quan passem a la votació d'eixos articles, s'entendran que queden incorporades les esmenes estes que han sigut aprovades.

Passem a votar els articles, si no hi ha cap inconvenient, 8, 9, 10, 11, 12 i 13.
*(Remors)* 8, 9, 10, 11 i 12.
Fins ahí.

 

**El senyor Godoy García:**

 

Para pedir votación separada del artículo 10.

 

**El senyor president:**

 

Muy bien.

Votem primerament els articles 8 i 9.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra queden aprovats els articles 8 i 9.

Article número 10.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
7.
Per 8 vots a favor i 7 abstencions queda aprovat l'article número 10.

Articles números 11 i 12.
No.
Perdó.
Article número 11.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra quedat aprovat l'article número 11.

A l'article número 12 tenim l'esmena número 14, del Grup Parlamentari Popular, que s'agrupa amb la 88 i 118.
Per a la seua defensa, té la paraula el senyor Modrego.

*(S'interromp la gravació)* 14, 88 y 118, señor Modrego, es la agrupación que yo tengo.
*(Remors)* En principio, señor Modrego, me dijo usted cuatro, y ahora han quedado en tres, porque la 23 se ha pasado a su número.
*(Remors)* La 14, 88 y 118.
¿Estamos de acuerdo?
Tiene usted la palabra.

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

Bien.
Este grupo de enmiendas yo creo que son tres mejoras puntuales a los artículos señalados, en concreto, al artículo 12, al artículo 53 y al artículo 69.

En concreto, al artículo 12, es una redacción que trae cuenta también de las mayores garantías a efectos registrales y de todo tipo de cargas, gravámenes y gastos generales de comunidad, o sea, todos los aspectos que pueden afectar a un adquiriente, para los que tiene que tener toda la información y todas las garantías que este artículo señala.
Entonces, tiene una redacción en la que queda mejor, más concreto, estos aspectos.

Y vamos a la enmienda número 88, al artículo 53, yo creo que es un nuevo punto que supone más garantías, más garantías de que se va a producir el cumplimiento legislativo y que se va acotar lo que sería.
.
.
.

 

**El senyor president:**

 

Senyories, per favor.

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

.
.
.
el posible fraude a la administración, en concreto, que las ventas de viviendas de protección oficial hay que notificarlas a la Generalitat a efectos de los derechos de tanteo, de retracto o los que proceda, en todas las ventas durante los diez años, lo que supone una mayor garantía para todo el proceso.

Y si vemos la enmienda número 118 al artículo 69, yo creo que lo que supone es un endurecimiento de alguna práctica yo creo que muy ocasional pero que en todo caso puede producir un perjuicio grave a lo que es el proceso de la construcción de la vivienda de protección oficial, de la vivienda pública, con todas las garantías y con todas las ayudas públicas, y para aquellos que, como se plantea en la enmienda, de una forma, por decirlo así, profesional, se dedican a comprar esas viviendas y luego venderlas de forma que están obteniendo un beneficio particular de lo que sería un fondo público, que eso sea tipificado como una falta muy grave y, por lo tanto, tenga unas sanciones importantes.

Esa es la justificación de las tres enmiendas que hemos presentado.

 

**El senyor president:**

 

Muchas gracias, señor Modrego.

¿Turno en contra?
Señor Godoy, tiene la palabra.

 

**El senyor Godoy García:**

 

No, no es para el turno en contra, señor presidente.

 

**El senyor president:**

 

Perdón.
¿Señor Oltra?

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Per a demanar votació separada de les tres esmenes.

 

**El senyor president:**

 

Una per una?

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

No, la 14 per una banda i les altres dos.

 

**El senyor president:**

 

Per tant, senyories, anem a passar a votació les esmenes.
En primer lloc, l'esmena número 14.
Vots a favor?
8.
En contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra queda aprovada l'esmena 14.

Ara conjuntament la 88 i la 118.
Vots a favor?
Per unanimitat queden aprovades les esmenes 88 i 118.

Anem a passar a votar l'article número 12 amb les esmenes incorporades.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra queda aprovat l'article número 12.

A l'article número 13 ja estan les esmenes debatudes.
Vots a favor de l'article número 13?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra queda aprovat l'article 13.

A l'article 14 tenim l'esmena número 21, agrupada amb la 22, 26, 29, 31 i 32, del Grup Parlamentari Socialista.
Té la paraula per a la seua defensa el senyor Sanmartín.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

Gràcies, senyor president.

Un conjunt de sis esmenes relatives als requisits de la venda i arrendament dels habitatges.

Si comencem per la primera esmena, la 21, d'addició, en els habitatges en projecte o construcció el venedor ha d'acreditar els estatuts de la comunitat del propietari, i en el seu cas, pensem que també el projecte d'estatuts, si fos així, de la comunitat.

El mateix succeïx en l'esmena número 22, el mateix en els habitatges en projecte o construcció, el venedor hauria d'acreditar també el que és la previsió dels terminis de finalització i lliurament dels habitatges, una vegada, evidentment, finalitzats.

Respecte l'esmena número 26, fem una esmena de supressió relativa al pagament anticipat del preu de la vivenda.
Les administracions públiques, així com les seues empreses i entitats autònomes, haurien de tindre l'obligació, igual que qualsevol promotor o gestor privat, de garantir, mitjançant una assegurança, l'incompliment en cas que es puga produir un contracte, sobretot quant a incompliment de compromisos en terminis, qualitats i tal.

Ve després l'esmena número 29, relativa a la venda de vivendes finalitzades.
En la compravenda de vivendes finalitzades de nova construcció s'exigirà, pensem que s'hauria d'exigir a més el que és el tema de l'escomesa general de tots els subministraments i serveis previstos per la xarxa, i sobretot, adequada als requeriments dels diversos habitatges.

I després tenim la 31 i la 32, que hi hauria una possibilitat de fer una transacció.
Pense que és lògic que en l'esmena número 31, és a dir, a l'article 17.
a, en el projecte de llei diu que el primer requisit, segons el projecte mateix, és que la vivenda dispose de llicència d'ocupació.
Ara bé, vosté, senyor Modrego, sap millor que jo que existeixen moltes vivendes que no disposen de llicència de primera ocupació perquè porten molts anys construïdes.
Per tant, sí que pot exigir llicència de primera ocupació, diríem, a vivendes noves, però per a vivendes usades seria més lògic, més coherent i amb més sentit comú demanar el que és la cèdula d'habitabilitat.

Respecte l'esmena 32, parlen vostés de la prestació d'una fiança per import equivalent a una mensualitat del lloguer, de la renda.
Pensem que s'hauria de concretar millor.
De fet, nosaltres afegim que la fiança hauria de ser per un import mínim equivalent a una mensualitat de la renda o bé a dues mensualitats si es tracta d'un arrendament, d'un lloguer d'un habitatge moblat, o bé, en el seu cas, una quantia superior en cas d'acord entre les dues parts.

Pense que en estes dos, en l'esmena 31 i 32, podríem arribar a algun tipus d'acord.

Gràcies, senyor president.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Sanmartín.

Torn en contra?
Sí, senyor Modrego.

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

Gracias, señor presidente.

Señor Sanmartín.
Con respecto a este grupo de enmiendas, en concreto la enmienda número 21 al artículo 14, si bien estamos de acuerdo en el fondo, pero como hay afección en estos mismos artículos a otras transaccionales, vemos si luego pedimos un receso para ver la 31 y la 32 de un minuto y podríamos llegar a acuerdo, y si no, en todo caso, lo dejaríamos para el Pleno.

Con respecto a la enmienda número 22, al artículo 14, entender que la exigencia de plazos es una actuación correcta de acuerdo para lo que sería la venta, pero en todo caso no es procedente que sea obligatoria en lo que sería un contrato, y por lo tanto, vamos a rechazar esta enmienda.

La enmienda número 26 supondría lo que sería una exención de garantías.
Entonces yo creo que hay que mantener esas garantías y no reducirlas.

Respecto a la enmienda número 29, del artículo 16, también la vamos a rechazar, porque si bien estamos completamente de acuerdo en que garantizar que están las acometidas y los servicios generales es algo que ya está perfectamente reflejado en lo que era la Ley de ordenación de la edificación, la ley más general que afecta a las viviendas, y efectivamente, con carácter informativo podría estar, el criterio es que cada ley también tenga un poco.
.
.
reforzar ese carácter general de la Ley de ordenación de la edificación e ir a los aspectos concretos, que evidentemente está exigido por esta ley, precisamente por ser una ley que es complementaria con la otra, que lo que usted está planteando de las acometidas generales esté perfectamente garantizado.

Y con respecto a las enmiendas número 31 y 32, yo creo que vamos a pedir en este caso un minuto para verlo, pero el criterio nuestro es que vamos a valorar si el tema de la cédula de habitabilidad, que es una figura a extinguir, debía quedar en el texto articulado o tal vez en una transitoria, que desaparezca también precisamente cuando desaparezca la figura.
Y el tema de lo que serían las fianzas, que en todo caso de lo que se trata es de articular un sistema de garantías que tenga el respaldo público.
Yo creo que en eso podemos llegar a un acuerdo.

Gracias, señor presidente.

 

**El senyor president:**

 

Muchas gracias, señor Modrego.

Entiende esta presidencia que hay una oferta de transacción.
Vamos a suspender la sesión por unos minutos.

Se suspende la sesión.

 

*(Se suspén la reunió a les 11 hores i 30 minuts)*

*(Es reprén la reunió a les 11 hores i 55 minuts)*

 

**El senyor president:**

 

Anem a vore.
Ha arribat a esta mesa una esmena transaccional referent a les esmenes 31 i 32.
Per tant, la senyora secretària llegirà l'esmena transaccional.
Per favor.

 

**La senyora secretària:**

 

És una esmena transaccional a l'article 17.
Llisc.

"A l'article 17.
a, després de 'licencia de ocupación', cal afegir: 'o en su caso, cédula de habitabilidad".

"Al artículo 17.
c, sustituir el texto por el siguiente: 'La prestación de la fianza, de acuerdo con las determinaciones establecidas por la Ley de arrendamientos urbanos".

"Añadir un nuevo punto, el punto e): 'Se podrá acceder a la adquisición de una vivienda a través de la formalización del contrato de arrendamiento con opción de compra.
Los requisitos aplicables serán los que establece el artículo 16 de esta ley para la venta de viviendas terminadas, con las determinaciones que reglamentariamente se establezcan".

"Y en el artículo 19.
1, sustituir por el siguiente texto: 'A la celebración del contrato de arrendamiento de vivienda, será obligatoria la exigencia de prestaciones de fianza de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 17.
c de esta ley".

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyora secretària.

Passem a votació, per tant, l'esmena transaccional.
Vots a favor?
Per unanimitat queda aprovada l'esmena transaccional.

Passem a votació ara la resta d'esmenes, que són la 21, la 22, la 26 i la 29.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.
Per 8 vots en contra i 7 a favor queda rebutjat este grup de quatre esmenes.

Passem ara a votar, en el mateix article, l'esmena número 23, del Grup Parlamentari Popular.
Té la paraula el senyor Modrego.

 

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

La enmienda número 23, que en principio estaba desglosada por motivos procedimentales y podría haberse defendido con las otras, fundamentalmente lo que va es a mejorar lo que es la redacción del artículo 14, en su apartado b), en el sentido de que "la escritura de declaración de obra nueva en construcción y constitución del régimen de propiedad horizontal así como certificación registral en la que consten, las cuotas de participación en los elementos comunes y los estatutos de la comunidad de propietarios", así redactado, tiene que quedar en el artículo 14.

Y señalarle también que el Partido Socialista tenía una enmienda de este mismo artículo en la que se avanzaba que, en el caso de que no se hubiesen aprobado los estatutos, se tendría que facilitar el proyecto de estatutos.
Señalar que nuestra intención también es, aunque en su momento lo hemos rechazado, entender que es una aportación positiva y nuestra intención sería también de cara al Pleno el aceptarla.

Gracias, señor presidente.

 

**El senyor president:**

 

Gracias, señor Modrego.

Pasamos a votar la enmienda número 23.
¿Votos a favor?
Per unanimitat queda aprovada l'esmena número 23.

Votem, per tant, ara l'article número 14 amb l'esmena incorporada.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra queda aprovat l'article número 14.

A un nou article tenim l'esmena número 25, a què s'afegixen la 27, 28, 33, 37 i 46, del Grup Parlamentari Esquerra Unida-Els Verds: l'Entesa.
Per a la seua defensa, té la paraula el senyor Oltra.

 

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Gràcies.

La primera esmena, la número 25, ve com a conseqüència de la que abans havíem fet referència, en l'article 14.
Volíem separar el punt 3 perquè consideràvem que no tenia res a vore amb el que dia l'article, i volíem, digam, reforçar un poc la informació a l'adquirent quant al contingut mínim dels contractes de compravenda.

Nosaltres citem ahí quatre aspectes que considerem importants.
Ampliem allò que dia el punt 3 de l'article 14, de manera que això com a mínim figurara sempre en qualsevol contracte, sempre amb l'objectiu de reforçar les garanties a l'adquirent, inclús amb una penalització per part del venedor en cas d'incompliment d'eixe contracte.
Demanàvem un article nou perquè consideràvem això, que era interessant diferenciar-ho.

Després, l'esmena 27 fa referència a l'article 15, quan diu que en tot cas, en els pagaments anticipats se tornarien els interessos legals.
Nosaltres pensem que això no és suficient, i d'alguna manera, per evitar eixe tipus de situacions o si se dóna i se dóna que, digam, la culpa la té el promotor o constructor, que no siga penalitzada la persona que no té culpa en este cas, que va donar els seus diners, i que eixa acció puga ser penalitzada de cara al venedor amb un increment de quatre punts, de manera que això no ho perga la persona que compra sinó, en tot cas, la que ven.

Després, l'article 16 és el que fa.
.
.
ahí és una matisació per a aclarir el text de l'article.
Se suposa que és això, però com no ho diu, nosaltres.
.
.
Diu: "aniran per compte seu", però no diu ahí "per compte seu" a qui està referint-se, el comprador, el promotor, l'adquirent.
Se suposa, no?
, se suposa, però nosaltres diem que siga el promotor i mai el comprador, lògicament.

Després, en l'article 17, que és el que fa referència als requisits per a l'arrendament, nosaltres ahí el que diem és afegir un altre aspecte que diga que en els habitatges de més de 50 anys d'antiguitat, que és una cosa prou freqüent, que es facilitarà còpia de l'informe tècnic, de manera que la persona no llogue eixe habitatge i després se trobe que el pis s'afona o que les instal·lacions no sé què, el que tots coneguem.
Doncs, que hi haja un informe tècnic, un aparellador o qui siga que diga de veritat les condicions en les que està.

I, després, les esmenes 37 i 46 fan referència al tema de les fiances, que ahí el que nosaltres fiquem són texts que ja venien, fins i tot, en el decret que està en vigor des de l'any 95, que no trobem per què s'ha suprimit i que van també per a millorar el text avui del projecte de llei.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Oltra.

Torn en contra, té la paraula el senyor Mundo.

 

**El senyor Mundo Alberto:**

 

En este bloc són sis esmenes que ens presenten, com bé deia el senyor Oltra anteriorment.
La primera d'elles feia referència, quan parlàvem de l'altre bloc anterior, que ja ha sigut rebutjada, en el sentit que nosaltres considerem que es quedara en el bloc on estava i no la creació d'este nou article, però l'esmena, doncs, d'alguna forma ­ja ho comentàvem anteriorment­ havia d'haver-se unit a la mateixa proposta anterior.
O siga que estem parlant quant a les garanties ­que era del que parlàvem anteriorment­ dels compradors, quant al que és l'adquisició de les vivendes.

L'esmena número 27 és una esmena d'addició en la qual vostés fixen que volen un 4% més sobre els interessos legals.
Jo penso que he ficat una quantitat, un 4%, perquè considerava que és una quantitat que igual pot ser el 4, que pot ser el 5, que pot ser el 6, que és un tema en el qual nosaltres pensem que sempre que ha hagut un problema, el que puga existir en una compra-venda, totes les sentències van encaminades que els interessos legals són les que tot moment s'han de tindre en compte en la devolució d'unes quantitats.
Jo el que desitge, sobretot, és que no hi hagen incidents d'este tipus que, en realitat, el que cal és que es complisquen bé els contractes i puguen arribar a bon terme.

Quant a l'esmena següent.
En tota l'esmena parla del comprador, el comprador que és el que se subroga al préstec, *(inintel·ligible)* se subrogue al préstec haurà de fer-se càrrec del que és el préstec, diguem, el que correspon a eliminar eixe préstec.

Per tant, jo pense que el comprador sempre figura ja com a títol del mateix article, entenem que la paraula "comprador" no procedeix ja que la resta no aportaria cap tema en concret a l'esmena.

Quant a la següent, a la número 33, nosaltres considerem que no afegeix la seua proposta, vostés estan parlant en la següent dels 50 anys d'antiguitat.
50 anys d'antiguitat tenen l'obligació de tindre ja les *(inintel·ligible)* corresponents i, per tant, que es facilite, que hi haja un informe tècnic, que els ajuntaments ja han d'efectuar quan tenen vivendes d'eixe temps, d'eixa duració.
I, per tant, no considerem adequat que s'incorpore.

Quant a l'esmena número 37.
Fiquen les fiances i quanties.
.
.
, diu ja el que ha desenrotllar, a on i com s'haurà de tindre en compte ­ho diu la mateixa esmena­, i, per tant, vostés d'alguna forma estaven ja avançant temes quant a temps i paràgrafs en els quals haurà de desenrotllar-se en posterioritat.

Quant a una de les esmenes, vosté ha dit que l'esmena 46 és una esmena d'addició, que considerem que la redacció s'està cobrint perfectament el concepte relacionat amb la inspecció de fiances.

Per tant, de la redacció que nosaltres tenim pensem que la que dóna la llei és l'adequada i nosaltres rebutjarem també l'esmena número 46, que vosté ha presentat.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Mundo.

Anem a passar a votar este grup d'esmenes.

 

**El senyor Godoy García:**

 

Señor presidente, para pedir votación separada en dos bloques, la 37 y la 46 por una parte, y el resto por otra.

 

**El senyor president:**

 

37 y 46.

Muy bien.
Pasamos primero a votar la número 25, 27, 28 y 33.
Votos a favor?
Por 8 votos en contra y 7 a favor quedan rechazadas.

Ahora, la 37 y la 46.
Votos a favor?
1.
Votos en contra?
14.
Por 14 votos en contra y 1 a favor, quedan rechazadas.

Passem a votar l'article número 15 i 16, si no tenen vostés inconvenient, conjuntament.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra, queden aprovats els articles 15 i 16.

A l'article 17, anem a votar-lo en l'esmena transaccional incorporada.
Vots a favor de l'article 17?
Vots en contra?
1.
Per 14 vots a favor i 1 en contra queda aprovat l'article 17 amb l'esmena transaccional incorporada.

A l'article 18 no hi ha esmenes presentades.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
7.
Per 8 vots a favor i 7 abstencions queda aprovat l'article 18.

Al capítol V, esmena número 34, del Grup Parlamentari Socialista, agrupat en la 36, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44 i 47.

Per a la seua defensa té la paraula el senyor Sanmartín.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

*(Inoïble).
.
.*de la comunitat o bé per desperfectes que puga tindre l'immoble al respecte.
L'actual situació pensem que s'ha demostrat tremendament eficaç ja que correspon a l'arrendador, no solament l'exigència de la incorporació de la fiança en el mateix contracte d'arrendament, sinó la seua utilització pels problemes que he dit abans.

Per tant, la nova regulació que vostés pretenen incloure en el capítol V, del títol II, d'aquest projecte de llei, relatiu a les fiances dels arrendaments urbans, es dedueix que el dipòsit s'hauria de realitzar a la Generalitat.
I entenem que és una mesura que no afavoreix per a res la política d'incrementar l'activitat dels arrendaments, sinó tot el contrari pel que vaig a dir-li ara en estos tres minuts que ens queden.

Mire, vostés el tracten com si fos una cosa molt pareguda, anàloga al que hui en dia coneguem com un impost.
De fet, estableixen una data de rèdit, uns interessos de mora, inclús un servei d'inspecció i unes sancions.
Pensem que este sistema pareix més concebut com un sistema de recaptació que com un sistema de garanties burocratitzant, a més, tot el que és el seu funcionament.
Pensem que no es prea res positiu, ja que si el que realment pretenen vostés és que l'arrendador no es gaste els diners de la fiança i que, després, no ho torne, seria més eficaç sol·licitar un aval.
Mire si és senzill!
I no burocratitzen tant el procés convertint una espècie de cambra de la propietat immobiliària, que la vam anul·lar i ara estos diners van a la Generalitat.
A més a més, el sistema proposat en el projecte de llei garanteix que en cas de no tornar-se directament esta fiança però deduint les despeses mencionades.

En definitiva, vostés saben millor que jo que l'acumulació de les quanties de les fiances és molt gran amb el pas del temps i, a més a més, aquest dipòsit va augmentat també amb el pas del temps, mai disminueix, i pareix que el que es pretén fer amb aquesta mesura és aconseguir una finançament addicional per part de la Generalitat per a cobrir el que és la precària situació econòmica de la Generalitat, la manca de disponibilitat pressupostària.

Aleshores, el que apunta ahí és que el que vostés pretenen és aconseguir un sistema de finançament addicional mitjançant l'establiment d'un nou sistema fiscal encobert.
Però, el fort és que aprofiten un tema tan sagrat i un dret tant constitucional com és la vivenda per a recaptar més ja que no tenen un duro.

Per tant, a mi em pareix molt bé que busquen sistemes de finançament per a tractar de resoldre els greus dèficits que té la Generalitat per afrontar, doncs, evidentment, la precària situació de l'ensenyament públic, de la sanitat pública, dels parcs, etcètera, tal, tal.
.
.
Ara bé, no ho facen a costa de la vivenda!
Perquè els problemes de les quals, no és necessari insistir, ni molt menys, ni molt menys passen per això.
Per què?
Perquè la pràctica quotidiana ens ha demostrat que l'arrendatari és dipositari, es compleix perfectament, però no tornem a redescobrir les cambres de la propietat immobiliària, canviat de nom a través de la Generalitat, perquè no és més que una via de finançament addicional, però utilitzant la vivenda com a excusa, i, sobretot, vulnerant un dret constitucional, que és el dret a una vivenda digna, i, sobretot, vulnerant a tota una sèrie de grups socials que això no els vindrà absolutament bé.

Per tant, demanem la supressió de tots aquests articles que hem fet referència i, per tant, tot el capítol.

Gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Sanmartín.

Torn en contra?
Té la paraula el senyor Modrego.

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

Señor Sanmartín, tengo que decirle que estoy sorprendido porque tengo que felicitarle por la agudeza de haber descubierto cómo iba a mejorar la financiación la Generalitat Valenciana a través de*.
.
.
(Remors)*

 

**El senyor president:**

 

Per favor, silenci, senyories.

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

¡Vamos!
, no podía yo figurarme que iba por ahí la argumentación de la anulación de este capítulo.
Podía entender que usted dijese: "¡Oiga!
, mire, es que no hay suficientes garantías, es que el procedimiento que nosotros planteamos es mejor, es que.
.
.
".
En fin, no sé, cualquier otro.
Pero, plantear que la administración se va a financiar a través de aquellas fianzas que no se reclamen por parte de los particulares, me parece excesivo.

Mire, yo creo que hay que ser más serio y que, realmente, lo que plantea dentro del conjunto esta ley, que es integradora, dentro del conjunto de la ley, bueno, pues, tocar todos los aspectos que afectan a la vivienda, a la promoción pública, a las garantías para los ciudadanos, y unas garantías muy importantes también son el tema de las fianzas, fianzas en cuanto que, bueno, pues, garantizan que se mantengan ­como usted dice­, que no haya impagados, que en las obras haya un dinero para poder hacer reparaciones que igual el propietario no quiere hacer, etcétera, etcétera, y que eso va a redundar en cuanto a garantías para los arrendatarios, para los propietarios y también para lo que son los edificios.
Es una regulación que yo creo que profundiza en la existente y que, realmente, yo creo que es al revés, supone un esfuerzo de la administración en cuanto a medios técnicos y humanos *(Remors)* que hay que mantener y es un servicio.

Entonces, claro, cuando usted habla de la Generalitat, que quiere un presupuesto de bastante más de un billón de las antiguas pesetas, plantear que unas cuantas fianzas de un mes, de un alquiler a equis años, que no se puedan devolver, que puedan suponer una fuente de ingresos, pues, yo creo que se cae por su pie y que no merece tampoco que entremos.
Yo creo que al revés, hay que aceptar y entender que es muy positivo que todos los aspectos que afectan al tema de la vivienda estén incluidos dentro de una ley integrada como ésta y, por lo tanto, entender que son adecuados, que son procedentes y que por eso no vamos a aceptar ninguna de las enmiendas que ustedes plantean.

Gracias.

 

**El senyor president:**

 

Muchas gracias, señor Modrego.

Senyories, anem a passar a votació este grup d'esmenes al capítol V.
Vots a favor?
6.
Vots en contra?
8.
Abstencions?
1.
Per 8 vots en contra, 6 a favor i 1 abstenció queden rebutjades este bloc d'esmenes.

Passem a l'esmena número 35, al títol II, que s'agrupen la 48, 50, 51, 52, 53, 56, 57, 58, 59, 60, 63, 64 i 65, del Grup Parlamentari Socialista.

Per a la seua defensa, té la paraula el senyor Sanmartín.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

*(Inoïble)* .
.
.
per arrendament, ús, conservació i rehabilitació.

En primer lloc, un aspecte importantíssim.
Hem introduït un capítol nou referit a l'adquisició d'habitatges mitjançant contractes d'arrendament amb opció a compra.

Jo vaig a defendre esta esmena i, automàticament, la vaig a retirar, després de defendre-la, perquè, doncs, me s'ha acceptat en un altre.
.
.
, concretament, en l'article 17, i, per tant, vaig a retirar-la, i les especificacions que concrete aquí, ja les desenvoluparem al reglament.

Miren, la proposta que feia aquest grup parlamentari era que es pogueren adquirir habitatges mitjançant contractes d'arrendament, però amb opció a compra.
Reglamentàriament hauria d'establir-se el termini mínim-màxim del contracte d'arrendament dins el qual, i transcorregut el termini mínim establert, podrà executar-se l'opció a compra.

Ara bé, de l'import satisfet al promotor durant el període de duració de l'arrendament i fins a l'execució de l'opció de compra, el 20% de l'arrendament es computarà a compte ja del preu de compra, i la resta tindrà la consideració, doncs, de rendes per a arrendament.

En el supòsit que el comprador, en el seu moment, no exercís l'opció dins els terminis que reglamentàriament siguen establerts, el promotor estarà obligat a la seua devolució, però, compte, amb una minva del 7% de l'import total percebut per a poder contraprestar.
.
.
I, per últim, amb la finalitat de garantir, enfront del comprador, la devolució d'este 20% de les esmentades quantitats, hauria de subscriure's una assegurança d'acord amb els termes establerts reglamentàriament.

Insistixc que retiro aquesta esmena número 35, perquè s'ha recollit en una altra esmena.

Tenim després l'esmena 48, de modificació, que feia referència a les obligacions dels propietaris i les obligacions també dels usuaris.
Pensem que no és suficient que els propietaris i els usuaris dels habitatges estiguen obligats a mantenir-los en bon estat de conservació, ús, manteniment i seguretat, evidentment, faltaria menys, però pensem que s'ha d'especificar també que han de realitzar, en aquells habitatges, els treballs i les obres necessàries per a rehabilitar-los o conservar les condicions d'ús efectiu que puguen, doncs, permetre obtenir la corresponent llicència administrativa d'ocupació.

Per això, a rengló seguit, en l'esmena 50, relativa a l'assegurament dels edificis de vivenda, tenim en compte que en el projecte de llei s'especifica que aquelles comunitats de propietaris que hagen constituït un fons de reserva per a cobrir les assegurances derivades de la conservació i reparació i riscos extraordinaris, tindran preferència per a l'obtenció de les ajudes públiques destinades a la rehabilitació.

Alerta, això és una discriminació negativa, que ens obliga a afegir.
.
.
Sí, sí, ens obliga a afegir que.
.
.
, imagine's vosté que en el supòsit que una comunitat de propietaris justifique degudament, per raons de renda, desgraciadament, la impossibilitat de constituir un fons de reserva o de subscriure, què sé jo, un contracte d'assegurança o de manteniment, gaudirà de preferència per a obtenir ajuts públics destinats a sufragar en part el corresponent contracte d'assegurança o manteniment, o, en el seu cas, d'ajuts públics per a la rehabilitació, conservació i manteniment de l'edifici en qüestió.

El que no pot ser és que aquelles comunitats que afortunadament poden subscriure això, tinguen preferència de cara als ajuts públics sobre aquelles comunitats que per tindre una renda baixa no tenen, almenys, la mateixa oportunitat.

Ràpidament, dir també una esmena de supressió a l'article 51.
Pensem que és insuficient assenyalar que les administracions han d'afavorir les obres d'adequació per a persones amb mobilitat i comunicació reduïdes mitjançant l'establiment de mesures de foment que es regularan reglamentàriament.
Per aquesta raó, doncs, introduïm un nou capítol, sencer, relatiu a les obres d'adaptació especial de l'habitatge i de l'edifici.
És una esmena d'addició, la número 52, en la qual el que considerem, posem un nou títol, títol III, etcètera, un capítol II bis, "Obres d'adaptació.
Realització d'obres": els propietaris i els usuaris podran dur a terme les obres de transformació necessàries perquè els interiors dels habitatges o elements i serveis comuns de l'edifici, siguen utilitzats per persones amb mobilitat reduïda, sempre que disposen, en el seu cas, d'autorització, o bé de la comunitat o del propietari, sense perjudici de les autoritzacions administratives preceptives.

Ara bé, aquesta autorització administrativa que dic, primer, en el supòsit que la comunitat o el propietari deneguen l'autorització, i, en molts de casos, es produeix, aquesta pot ser sol·licitada per l'administració competent, d'acord amb els següents criteris: presentar una descripció detallada de les obres a realitzar; acreditar la situació de mobilitat reduïda i acreditar que l'habitatge no és accessible per a la persona que allí resideix o pot residir de forma habitual o permanent, i, sobretot, que per a l'atorgament o denegació de l'autorització administrativa a què feia referència haurà de tenir-se en compte la normativa vigent sobre supressió de barreres arquitectòniques, urbanístiques i de la comunicació.

A rengló seguit, l'esmena 53.
Molt ràpidament: la inspecció tècnica periòdica dels edificis i l'actuació de l'administració.
Jo pense que hauríem d'afegir: "i els ajuts públics per a la seua conservació i rehabilitació".

El mateix succeeix en la 56 relatiu als ajuts de l'administració per a la conservació: concrete'ls!
, és que no els concreten, estos tipus d'ajuts.
El que fem nosaltres, un article bis per a dir que l'administració autonòmica i resta d'entitats públiques territorials, dins del marc, evidentment, de les seues competències, atorgaran, però diguem que tenen l'obligació d'atorgar ajudes per a finançar la conservació o rehabilitació de tota una sèrie d'habitatges, ponderant, una vegada més, la situació econòmica del destinatari de la subvenció, d'acord amb el que reglamentàriament poguérem establir.
I, per tant, els ajuts els han de concretar.

O siga, els ajuts hauran de consistir en préstec amb interessos reduïts, anticipacions sense interessos, subvencions, primes a fons perdut i, en sisé lloc, excepcions i bonificacions tributàries.

Respecte a l'esmena número 57.
.
.
­me s'ha acabat­, convenis per a l'explotació conjunta, doncs, bé, que l'administració podrà convenir amb l'interessat fórmules d'explotació conjunta d'un immoble, i això és important.
Podrà, sempre que puguen permetre una adequada participació pública en els beneficis generats pel perllongament de la vida útil de la construcció.

Insistixc, fórmules d'explotació conjunta d'un immoble entre l'administració i el particular, i no em parlen de fórmules anarquistes o comunals o tal, no me referixc a això, fórmules d'explotació conjunta.
.
.
­34 segons me queden.
.
.
, me passo, no?
Doncs, la resta d'esmenes d'ahí, *(rient)* a vore si colen.

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Sanmartín.

Torn en contra, senyor Modrego.

**El senyor Modrego Caballero:**

 

Señor Sanmartín, no vamos a aceptar este grupo de enmiendas, y le voy a explicar los motivos a continuación.

Bueno, no vamos a aceptar, excepto la 35, que como ya se ha planteado, el espíritu de lo que es esta enmienda, se había aceptado ya en un bloque anterior, y realmente entendiendo como muy positivo, una aportación el tema de la opción de compra, que si bien la ley, evidentemente, no lo impedía y podía formularse, sí que explícitamente ya queda redactado, de forma que se impulsa esa nueva posibilidad de acceder a una vivienda protegida.

Con respecto a la enmienda 48 del artículo 28, pues, no vamos a aceptar esta enmienda, puesto que lo que ustedes plantean, pues, es una redacción nueva, yo creo que puede ser más extensa en algunos aspectos, pero, en todo caso, yo creo que no hay ninguna aportación sustancial y sí que lo que hace es un poco que no sea un texto armónico y equilibrado que parece que es más razonable como está.

Si vamos a la enmienda número 50, al artículo 30, usted plantea que es una marginación para determinadas comunidades de propietarios que realmente no se potencie desde la administración precisamente que los propietarios establezcan un fondo de mantenimiento.

Yo creo que hay un principio general, que es lo que tiene que hacer la ley, y la ley lo hace.
.
.
Es decir, oiga, para mantener un edificio, además de todas las ayudas de las normativas legales, de la obligación de mantenimiento, yo creo que tenemos que exigir algo que se ve en las comunidades de propietarios como algo muy positivo, que es, precisamente, que se establezca un fondo en el que ya vaya habiendo un capital, de forma que cuando luego hay que atender a un desperfecto estructural o de funcionamiento de las instalaciones, pues, realmente, ese fondo permite que se haga y no que el deterioro sea progresivo y no se pueda realizar.

Y yo creo que, de cara a las ayudas públicas, precisamente, lo que va a hacer esta regulación es que, con carácter general, yo no sé si en el 80%, el 90% o en el 95%, pues, que todas aquellas comunidades de propietarios establezcan este fondo, porque saben que tienen un incentivo además, luego, para obtener ayudas.

Es evidente que el problema que usted plantea también existe.
Habrá comunidades de propietarios de rentas bajas, de colectivos desfavorecidos que tengan unas dificultades para hacer esto, pero ahí lo que yo creo que cabe, y cabe perfectamente, precisamente, que a través de los planes de vivienda haya regímenes específicos donde, precisamente, pueda haber ayudas no solamente para mantener, para hacer las actuaciones, sino también para establecer esos fondos.

O sea, que yo creo que no son incompatibles y una cosa no quita la otra, y, sin embargo, el carácter general de la ley aconseja su mantenimiento, porque, si no, no fomentaremos precisamente que se hagan esos fondos de reserva, y creo que así planteada es una medida yo creo que muy social y que va a mejorar precisamente el mantenimiento de todos los edificios.

Estamos en contra de la enmienda número 51 al artículo 32, en el sentido de que entendemos que es correcto como se plantea y que la ley debe plantear el fomento de actuaciones de movilidad reducida.
Que podríamos desarrollarlo más y poner las que usted plantea y muchísimas más, pero yo creo que de lo que se trata es de marcar la línea clara, precisamente, dónde tiene que haber un hincapié de las actuaciones públicas, y luego, yo creo que reglamentariamente, y también con los planes y actuaciones tanto de la Generalitat como de los municipios, fomentar esas actuaciones.
Por lo tanto, también vamos a rechazar esta enmienda.

Cuando usted habla del tema de las ayudas, señalar que es fundamental las ayudas, y yo le señalo que esta comunidad yo creo que está, dentro del conjunto del Estado, muy bien situada en cuanto lo que es la gestión de las ayudas y la financiación de viviendas de actuación pública, pero eso corresponde a los planes de vivienda y a todas las actuaciones del ejecutivo, que en este caso yo creo que no toca que estén planteadas en una ley que tiene que regular, precisamente, esos aspectos diferentes de las actuaciones concretas.
Por lo tanto, es una enmienda que tampoco vamos a aceptar.

Luego plantea usted una serie de enmiendas, la 38, la 59, la 60, en las que, bueno, plantea una serie de concreciones mayores a determinados aspectos que entendemos que están, como ya le digo, razonablemente señalados en la ley, en los que se fijan claramente los objetivos, y permite que aquellas condiciones instrumentales de desarrollo que puedan ser susceptibles de planteamientos distintos, de mejoras, de modificación de año en año para adaptarse a las situaciones concretas, pues, se hagan vía reglamento, que tiene una modificación más fácil, que si eso lo planteamos en una ley, pues, luego va a tener graves problemas de ejecución, porque, posiblemente hayan variado determinadas condiciones que hagan que haya que modificar algo que, bueno, que igual hoy puede ser positivo, pero dentro de un año no, y que es adecuado que se regule a través del reglamento.

Y, luego, alguna de las enmiendas que usted no ha contestado ­ya también para terminar­ cuando plantea, por ejemplo, que la Generalitat pueda dictar órdenes de ejecución, yo creo que tenemos que creernos el principio de subsidiaridad y que cada administración tiene que actuar.
Yo creo que los ayuntamientos han madurado de una forma muy importante y realmente yo no veo, y no creo que deba ser, que desde un departamento de la calle de Serrería, se plantee una orden de ejecución en el municipio, por ejemplo, de Bejís, porque hay un tema de vivienda.

Yo creo que la administración que tiene que actuar es la administración municipal, con toda su competencia, con toda su responsabilidad y no duplicar administraciones, porque a veces yo creo que lo que trae aparejado es, bueno, pues que no haya una responsabilidad clara en cuanto a las dos administraciones, y para unas actuaciones en concreto, fundamentalmente, de detalle, yo creo que más domésticas que, bueno, que lo que es la regulación de la vivienda y la relación de los ciudadanos con los ayuntamientos, pues, yo creo que tampoco procede.

Por tanto, señoría, vamos a rechazar, por los motivos que le he señalado, este conjunto de medidas.

**El senyor president:**

 

Muchas gracias, señor Modrego.

Anem a passar a votació este bloc d'esmenes, excepte la 35, que queda retirada, segons ha manifestat el senyor Sanmartín, d'acord?
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.
Per 8 vots en contra y 7 a favor, queda rebutjat este grup d'esmenes.

Anem a votar els articles, conjuntament, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31 i 32, amb les esmenes incorporades que s'han aprovat ací.

Diga, senyor Oltra.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Demanaria votació separada de l'article 19 i la resta d'articles fins al 26.

 

**El senyor president:**

 

El 19 per separat i després els altres tots junts?
*(Remors)* Fins al 32, eh?

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

No, no, fins al 26.

 

**El senyor president:**

 

Fins la 26.
I després?
El 27, 28, 29, 30, 31 i 32?
*(El senyor Oltra i Soler parla sense micròfon)* 30, 31 i 32.
Conjuntament?
*(Remors)* El 19 només, i el 26.
Molt bé.

Sí, senyor Modrego.

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

Sí.
Para pedir votación separada de los artículos 29 y 31.

 

**El senyor president:**

 

Muy bien.

Comencem.

Article número 19.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Queda aprovat per 8 vots a favor i 7 en contra.

Articles 20, 21, 22, 23, 24 i 25.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
6.
Abstencions?
1.
Per 8 vots a favor, 6 en contra i 1 abstenció s'aproven.

Article número 26.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra queda aprovat l'article 26.

Article 27 i 28.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
6.
Abstencions?
1.
Per 8 vots a favor, 6 en contra i 1 abstenció queden aprovats.

Article número 29.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
7 Per 8 vots a favor i 7 abstencions queda aprovat l'article número 29.

Article número 30.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
6.
Abstencions?
1.
Per 8 vots a favor, 6 en contra i 1 abstenció queda aprovat l'article número 30.

Article número 31.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
7.
Per 8 vots a favor i 7 abstencions queda aprovat l'article 31.

Article 32.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
6.
Abstencions?
1.
Per 8 vots a favor, 6 en contra i 1 abstenció queda aprovat l'article 32.

A l'article 33 està l'esmena número 54, que s'agrupa a la 55, 66, 67, 68, 69 i 70, del Grup d'Esquerra Unida-Els Verds: l'Entesa.

Per a la seua defensa, té la paraula el senyor Oltra.
*(S'interromp la gravació)*

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

.
.
.
fa refència a la inspecció tècnica periòdica d'edificis, i planteja un problema que, diguem, ompli aquest projecte de llei, i és la inconcreció, la no-assumpció de compromisos.
Jo crec que les lleis estan per a complir-les per part de la ciutadania, però també per part de l'administració que les elabora.
I en eixe sentit, quan l'article 33 parla que "la Generalitat, de conformitat amb allò establert en la legislació urbanística, podrà.
.
.
", el terme eixe de "podrà" apareix constantment, que no compromet a res absolutament, de manera que, si ho vol fer, ho farà i, si no vol fer-ho, no ho farà.

Aleshores nosaltres hem presentat una sèrie d'esmenes en com volem concretar això, que ens pareix interessant, però que, de la manera que està, trobem que no obliga en absolut a la Generalitat.
I en eixe sentit volem substituir "el pot establir" per "establirà".

Això es repeteix també a l'article 55.
El 66 ve a estar també en la mateixa línia.

I després hi ha una sèrie d'esmenes a continuació que parlen d'allò que per a nosaltres ha de ser un eix fonamental en la política d'habitatge, que és el Pla d'habitatge.
Pla d'habitatge que fins ara s'elabora per part de la conselleria, davall els seus criteris, se suposa que amb coordinació en el pla estatal, però del qual no es té ni coneixement directe per part de les Corts ni molt menys participació en la seua elaboració.

Nosaltres ahí el que fem és, per una banda, pensem que en un projecte de llei d'habitatge hauria de figurar, hauria de figurar d'una manera pròpia i destacar la importància que té el que suposa eixe pla d'habitatge; el definim, manifestem el seu objecte i, fonamentalment, en les esmenes següents, en la 68, la 69 i la 70, fiquem el que han de ser els continguts d'eixe Pla d'habitatge.
Cosa que, per cert, en les altres comunitats autònomes figura en el text de lleis d'aquest tipus i, bé, en tota una sèrie de punts que nosaltres fiquem ahí, de manera que se sàpiga, en qualsevol moment i mane qui mane, eixos plans d'habitatge com s'han d'elaborar, de quina manera s'han elaborar, quins objectius han de concretar, de quins mitjans poden disposar, etcètera, etcètera.
I a més, fonamentalment, garantint la participació de la societat mateixa i la participació de les Corts Valencianes mateixes abans que estiga aprovada.

Jo crec que és un document de la suficient importància, perquè no es limita a un any o dos anys, és un període de vigència normalment amplie.
I jo crec que és un tema que, igual que es fa en altres plans, fins i tot diria quasi de menys importància, de sanejament, etcètera, doncs haurien les Corts de poder conéixer i participar en la seua elaboració i en la seua aprovació.

Per tant, ahí hi ha una sèrie d'esmenes on es detalla, jo crec que al detall, tot allò que hauria de configurar aquest Pla d'habitatge.

Res més.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Oltra.

Torn en contra?
Té la paraula el senyor Mundo.

 

**El senyor Mundo Alberto:**

 

Este bloc que, com dia, té set esmenes, en una primera part d'elles mos parla de la concreció, quina és la funció del que són els plans d'actuació.
La llei mos parla en tot moment diu que "podrà establir", i la proposta va en camí d'"establirà".
On s'establixen dins de la llei quins són eixos plans d'actuació en concret?
És a dir, se fixarien d'acord amb ajuntaments i administracions actuals dins de tot el que és el Pla de la vivenda.
I, per tant, mosatros considerem que tots tindran eixos plans en una redacció posterior.
És a dir, no és que estiguem en contra d'eixa redacció.
Eixos plans de vivenda s'hauran de fer, indubtablement, per cada una de les coses que se puguen tirar endavant i que indubtablement, d'acord amb eixos criteris, les administracions actuants en cada moment consideraran quina és la redacció millor i, per tant, deixem oberta eixa porta perquè se puguen establir eixos plans i, per tant, el seu contingut deixa perfectament no que no se facen, sinó que se puga fer en tot moment allò que aquell moment se necessite.

Està parlant vostè de les esmenes següents a este grup, són dos grups pràcticament del que estem parlant aquí, de la 67, 68, 69 i 70.

En primer lloc, en la 67, me està parlant vosté d'un article nou, es uns proposta relacionada amb eixe Pla d'habitatge, en el qual primer parla d'objectius, objectius que, d'alguna forma, estan inclosos ja en el primer apartat de la llei, en el qual mos diu quins són els objectius.
Els objectius, indubtablement, ­això és l'esmena número 67­ són els propis de la Llei de la vivenda, i per tant ja es troben emmarcats dins del que és la proposta global d'esta llei.

I després, els articles 68, 69 i 70 parlen d'una sèrie d'articulat concret i d'objectius amb molta definició del que ha de recollir eixe pla d'habitatge, el qual, en molta part d'ell estem totalment d'acord amb el contingut del que està especificant en les seues esmenes.
I d'alguna forma nosaltres pensem que hem de desenrotllar el més prompte possible un reglament el qual incloga tota la fórmula de treball d'eixe Pla d'habitatge, i mostrem el nostre compromís que eixes propostes seues que vénen aquí incloses en eixes peticions, se puguen tindre en compte en el moment de redactar eixe desenrotllament reglamentari, i, per tant, tinguen en compte eixes propostes i s'estudien en el moment de fer la redacció.
Esperem que en aquell moment tots estarem d'acord i es puga tirar endavant i done llum clara al que representarà un pla d'habitatge desenrotllat via reglamentàriament i no inclosa dins de la present llei.

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Mundo.

Anem a passar este bloc d'esmenes a votació.
Per favor, senyories.
Vots a favor d'este bloc d'esmenes?
7 Vots en contra?
8.
Per 8 vots en contra i 7 a favor queda rebutjat este bloc d'esmenes.

Anem a passar a votar els articles 33, 34, 35, 36, 37, 38 i 39, si no tenen inconvenient?

Senyor Oltra.

 

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Senyor president, demane votació separada de moment de la 33 i 34.

 

**El senyor president:**

 

33, 34.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Si no hi ha esmenes.
.
.

 

**El senyor president:**

 

33 i 34, separades, conjuntament o .
.
.
?

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Eixos dos conjuntament.

 

**El senyor president:**

 

Molt bé.
I la resta?
En bloc?

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Sí, la resta en bloc.

 

**El senyor president:**

 

Fins la 39.
.
.
*(Remors)*

 

Sí, senyor Godoy.

 

**El senyor Godoy García:**

 

El Grupo Socialista pide votación separada del artículo 35.

 

**El senyor president:**

 

35.
Muy bien.

Anem a fer un per un i acabarem abans.
Val?

Articles 33 i 34 conjuntament.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra s'aproven el 33 i el 34.

Article número 35.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
7.
Per 8 vots a favor i 7 abstencions queda aprovat l'article número 35.

Articles 36, 37 i 38.
Val?
El 39 no se pot ficar.
No, senyor Oltra?
*(Remors)* 36, 37, 38 i 39.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra queden aprovats els articles 36, 37, 38 i 39.

Senyories, se suspén la sessió per cinc minuts.

 

*(Se suspén la sessió a les 12 hores i 40 minuts)*

*(Es reprén la sessió a les 13 hores i 1 minut)*

 

**El senyor president:**

 

*(Inoïble)* .
.
.
77, 82, 84, 93 i 102.

Pel Grup Parlamentari Socialista, té la paraula el senyor Sanmartín.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

Molt ràpidament.

La 71 és el tema del sobrepreu.
Pensem que s'hauria d'excloure aquí el preu per opció de compra establerta en la modalitat d'adquisició definida com contracte d'arrendament amb opció a compra.
Si s'ha acceptat allò d'introduir l'arrendament amb opció de compra, seria lògic que esta esmena 71 es pogués acceptar.

La 76, el tema de propietaris, els promotors i destinataris de vivendes de protecció de tal, que únicament puguen propietaris o usuaris dels habitatges de protecció pública les persones físiques, però que puguen ser propietaris d'habitatges de protecció pública destinades a l'arrendament les persones físiques, però també les entitats jurídiques siguen públiques o privades.

L'esmena 77, d'habitatge de protecció pública, diu el projecte de llei que el termini de duració del règim de protecció pública i tal, tal.
Bé, pensem que el termini de duració del règim de protecció s'hauria d'establir per llei, per llei, i no per reglament.
D'aquí que nosaltres fixem un període de deu anys a comptar des de la darrera qualificació definitiva.

La 82, molt ràpidament.
Aquí sí que és una competència estatal.
Abans ho estàvem comentant.
La responsabilitat per al promotor de les obres seran, segons el projecte de llei, cinc anys per vicis o defectes estructurals, és a dir, fonaments, bigues, forjats o murs de càrrega, no?
Doncs bé, vostés el que fan és reduir de deu a cinc anys les garanties estructurals establertes per la Llei d'ordenació de l'edificació, per la llei estatal, que ho diu clarament.
I això significa una reducció molt important de les garanties en l'edificació.
I, a més a més, no tinc clar que es puga legislar modificant aquestes condicions.
Ho diu la LOE, eh?
Ho diu la llei estatal.

Respecte a l'article 49.
2, això és una errada que ja li havia donat al president ahir, evidentment ahí no hi ha cap punt.
És a dir, el punt 2 no és res.
Contractació d'habitatges de protecció pública, incloure la modalitat d'arrendament amb opció a compra, que ja havia dit abans.

Respecte l'esmena 93, és la promoció pública de sòl.
No vaig a insistir perquè en qualsevol projecte de llei que ha presentat el PP hem presentat la mateixa esmena i no se m'ha aprovat mai, menys la número 2 que es aprovar en la comissió.
Allò de reservar en tots els programes d'actuació integrada el 33% d'edificabilitat residencial per a vivenda de protecció de tal.
.
.
No torne a insistir.
El punt 2, que el vam aprovar en esta comissió, la destinació obligatòria de tots els sòls de titularitat pública, siguen del ministeri o de tal, ja està aprovada.

I això sí, insistir un poquet més en el tema, a veure quan farem la nova llei urbanística valenciana, si inclouen la correcció de l'actual percentatge que li correspon a l'administració per a patrimoni públic de sòl.
Recorden que actualment es concreta en un 10% en urbanitzable.
El que demanem és que siga un 10% d'urbanitzat, i aplicant-se l'aprofitament addicional atribuït al planejament i amb destinació obligatòria per a vivendes de protecció pública.

Jo pense que ja hem acabat.
La 93.
I, per últim, la 102.
Molt breu.
Les actuacions específiques per a satisfer les necessitats de col·lectius amb especials dificultats.
Afegim nosaltres que aquests habitatges estiguen integrats en la trama urbana, dotats de totes les infraestructures i espais dotacionals previstos en la legislació urbanística, perquè si no, el que fem són taques molt concentrades en determinats sectors.

Res més.
Gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Sanmartín.

Per al torn en contra, té la paraula el senyor Modrego.

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

Gracias, señor presidente.

En relación con las enmiendas número 71 y 76, efectivamente, al haberse transaccionado anteriormente y dar cabida dentro de la ley explícitamente a lo que sería la opción de compra, puede que esta enmienda al artículo 40 pueda tener sentido.
No obstante, de cara al Pleno vamos a estudiar la posibilidad.
.
.
*(veus)* ­la 71, la 71 al artículo 40­ y ahí valoraremos si la redacción adecuada también es la que proponen ustedes o incluso podemos incluir alguna aportación más.

Realmente, en la enmienda número 76, yo creo que el artículo está regulado con la finalidad que plantea usted, realmente, de que los usuarios únicamente pueden ser, evidentemente, personas físicas, y así está regulado.
Por lo tanto, también estudiaremos la posibilidad de ofrecer alguna transaccional de cara al Pleno.

Con respecto a la enmienda número 77 al artículo número 46, señalar que como en otros aspectos, como por ejemplo en el tema de las fianzas, yo creo que incurren aquí, ustedes, en un grave error.
Es evidente que esta ley ni tiene capacidad, ni puede, ni quiere modificar la Ley de ordenación de la edificación ni el Código Civil.
Evidentemente, existe la responsabilidad decenal para todo tipo de desperfectos y vicios, que eso está a nivel de legislación estatal y legislación valenciana, para todo tipo de viviendas y construcciones, también para las de protección oficial.

¿Qué es lo que se plantea aquí?
Se plantea que dado que las viviendas de protección oficial necesitan un plus de protección que quiere darles el gobierno del Partido Popular a través de esta ley, entonces, lo que planteamos son unas garantías adicionales señalando unos plazos, si bien más reducidos, pero que es una responsabilidad objetiva que se es responsable frente a la administración y sancionable desde el punto de vista administrativo.
Quiere decir que es una tramitación mucho más simple que, evidentemente, tiene que estar mejor justificada, que para aquellos daños que se produzcan de una forma inmediata, de una forma importante puede ser mucho más rápida la actuación de la administración de la Generalitat que la de la justicia, y nos evitaríamos luego lo que sería la responsabilidad decenal que siempre está y siempre se puede acudir por parte de cualquier adquiriente de 10 años, que siempre la puede tener.

Por lo tanto, señalar que no se entiende el sentido de su enmienda porque no tiene el sentido que desde luego usted le ha planteado.

Bueno, esto era ­perdón­, en el 82, que en el 77 también planteaba un plazo de descalificación que entendíamos que, bueno, que eso tiene que ser vía reglamentaria y porque hay una casuística importante que no procede que sea de acuerdo a la ley.

La enmienda número 84, yo creo que no mejora la redacción lo que usted plantea.
Y, luego, bueno, el poco *leitmotiv* del 33%.
Yo le pediría que, al menos los planes que plantee el Partido Socialista ante la Comisión Territorial de Urbanismo, al menos por coherencia, que plantee ese 33% porque casi ninguno lo plantea.
Yo creo que lo que hay que hacer, precisamente, es garantizar la exigencia en función de cada lugar de las necesidades reales en base a los análisis de demanda de vivienda de protección oficial, y condicionar y llegar a un acuerdo entre ayuntamientos y la Generalitat, precisamente para impulsar la VPO.
Desde luego, la exigencia por ley sin ningún tipo de análisis y criterio para toda la comunidad no son las medidas que consiguen que luego se ejecuten estas actuaciones.

Y, por último, la 102, señalar que la redacción que ustedes proponen.
.
.
, bueno, yo creo que puede ser una posible pero que en ningún caso mejora la redacción y que el espíritu ya está incluido en el artículo.

Gracias.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Modrego.

Anem a passar a votació este grup d'esmenes.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.
Per 8 vots en contra i 7 a favor, queden rebutjades estes esmenes.

Anem a votar l'article 40 i 41, si no tenen cap inconvenient.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra, queden aprovats els articles 40 i 41.

A l'article 42 estan les esmenes 72 i 73, que s'agrupen amb la 74, 75, 78, 79, 80, 81, 83, 85, 86 i 87, del Grup Parlamentari d'Esquerra Unida-Els Verds-L'Entesa.

Sobre l'esmena 86, n'hi ha una esmena transaccional, que vaig a demanar a la secretària que la llisca, i després la votarem.

 

**La senyora secretària:**

 

"Enmienda transaccional al artículo 51.
2.
Sustituir el texto por el siguiente: Se exceptúan las deudas de tanteo y retracto en los casos de transmisiones gratuitas *inter vivos* a favor de descendientes, ascendientes o cónyuge o pareja de hecho inscrita en el registro de la Generalitat al amparo de la Ley 1/2001, de la Generalitat, de la persona transmitente.
"

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyora secretària.

Passem al debat ara de la resta d'esmenes i després passarem a la votació.

El senyor Oltra té la paraula.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Gràcies.

Volem ressaltar l'esmena transaccional.
Crec que és d'agrair perquè el text de la llei se millora i, en eixe sentit, l'acceptació per part del Grup Popular és positiva, en el sentit d'admetre una realitat de fet, no?
, i és, precisament, la de les parelles de fet ­valga la redundància, no?
­, que cada volta són més i, bé, no poden quedar marginades, molt menys quan estaven inscrites en el registre.
I en eixe sentit havíem presentat l'esmena.
Pareix un pas endavant en esta llei.

A continuació, la resta del bloc d'esmenes, tornem al que ja havia advertit al principi, que del que peca aquesta llei és d'una inconcreció en la majoria dels temes.
On se requerix un compromís per part del legislador que obligue l'administració a actuar, sempre queda en l'aire, de manera que el terme condicional, opcional "podrà, establirà, farà no sé què.
.
.
", però mai concreta, mai crea obligació en el sentit de dir: "Bé, el que estic dient, vaig a fer-ho".
No.
"Ho faré si puc, si m'enrecorde i, si no, no ho faré, perquè no passa res.
" O siga, ho faces o no ho faces no passa res perquè no diu res de compromís seriós en eixa llei.

Aleshores, nosaltres hem anat mirant.
.
.
perquè estem ja habituats, fonamentalment les lleis que fa la.
.
.
, bé, diguem la "factoria Blasco".
.
.
, la veritat és que pequen quasi totes elles d'això, de grans declaracions però xicotetes, per no dir mínimes, concrecions.
No crea obligació.

Per tant, ahí n'hi ha un paquet d'esmenes en el sentit eixe que nosaltres estem d'acord amb el que diu l'article, però, clar, estem d'acord si va a fer-se, però, deixar-ho ahí en els llimbs, i ja vorem si se fa.
.
.
Aleshores, on diu "podran establir" tal.
.
.
, home!
, "que establiran".
Ja vorem com.
No diem.
.
.
­contestant un poc al que abans s'havia fet referència­ no diem com s'ha de fer, no arribem fins ahí en la nostra esmena.
Tampoc volem que figure així en el text de la llei però, home!
, almenys el compromís que van a intentar-ho, que s'obliguen, almenys, a fer això, com el tema de mesures de foment de la Generalitat amb altres entitats, etcètera.

Després hi ha el que jo crec.
.
.
­ho vam discutir en el debat d'esmena a la totalitat­, jo crec que hi ha una confusió en el text de la llei sobre el tema que al final la llei en molts aspectes pareix que vaja a afectar solament l'habitatge protegit, com si l'habitatge lliure no fóra també un altre problema.
Inclús, dins de l'habitatge protegit, no acaba tampoc de diferenciar-se aquell que és de promoció pública del que és de promoció privada.
Jo crec que eixe tipus de coses.
.
.
Ja que se fa una llei nova, amb un retard important sobre altres comunitats autònomes, deuria ser el més clara i transparent possible, per eliminar després problemes d'interpretació.
Ja sé que això, a la millor, als advocats no els interessa, no ho sé, però, bé, tots estos embolics garanteixen conflictes judicials.

Jo crec que, en eixe sentit, com més clara estiga la norma, millor per a tots perquè evitarà conflictes innecessaris.
I, en eixe sentit, nosaltres volem afegir un article que diferencia el que és el concepte d'habitatge protegit de promoció pública del que és de promoció privada.
Això, ja dic, en altres comunitats autònomes està.
Ací, o és que se dóna per entés o és que mos toca remetre'ns a la legislació estatal, però jo crec que no costa res, per una llei que se pretén ja, una llei marc, inclús, sobre el tema de l'habitatge, ficar eixe tema ahí.

Després, en el tema de la responsabilitat objectiva, que abans també s'ha fet alguna referència en les esmenes del Grup Socialista, nosaltres, en concret en l'article 47, trobem que la forma en què està la proposta, no en la llei, és perjudicial als interessos dels adquirents, en el sentit que eixa responsabilitat comença a comptar des de la data de la qualificació definitiva.
Jo crec que tots sabem que la data de qualificació definitiva no sempre coincideix amb l'entrega de claus, amb la qual cosa.
.
.
I és molt freqüent que, a la millor, se t'entreguen les claus o compres l'habitatge un any, dos anys o tres anys després de la qualificació definitiva.
No passa res.
Si eixe període en el qual tu no has habitat el pis, ni tan sols era teu, ja està comptant a efectes de les garanties, resulta que tu estàs, en eixe sentit, perdent possibilitats perquè quan vages a accedir a eixa vivenda, igual te trobes un defecte que, a la millor, podries haver reclamat però és que com no podies ni tan sols entrar, s'han complit els terminis.

Jo crec que no passe res per substituir l'inici del període de la qualificació definitiva al tema de l'entrega de claus, que és realment quan el propietari podrà saber com se troba l'habitatge que acaba de comprar.
En eixe sentit també hi ha esmenes en el sentit d'ampliar el termini d'eixes garanties.
O siga, trobem una qüestió preocupant, se reduïxen, com abans havia dit, se reduïxen.
Per tant, nosaltres, ahí, crec que cal posar-se del costat del que suposem més dèbil, que és el comprador de l'habitatge.
I, en eixe sentit, volem ampliar els terminis en els quals eixes responsabilitats puguen estar en vigor.
L'esmena 80, la 81, van totes elles en eixa mateixa línia.

Després, hi ha algunes també quant a impedir que eixos habitatges que han estat en protecció per part de la Generalitat, s'han beneficiat de les corresponents ajudes, que no es puguen transmetre durant un termini que nosaltres fixem en 20 anys, per una quantitat superior a la que la Generalitat vaja determinant en cada un d'eixos anys.

I, després, l'última també parla del dret de tanteig i retracte, que jo crec que està inèdit en esta comunitat, de manera també de poder-lo ampliar de 10 a 15 anys, en l'article 51.
Van totes en eixe línia davant de les queixes, denúncies i tot això que està passant amb la problemàtica de l'habitatge, que considerem que mai ens quedarem curts a l'hora de protegir l'adquirent.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Oltra.

Torn en contra.
Té la paraula el senyor Mundo.

**El senyor Mundo Alberto:**

 

Bé, aquí tenim un grup de 12 esmenes, en el qual, com dia al principi, tenim la transaccional 86, que recull, com no, el que puga ser ampliar eixe contingut per a les parelles de fet que, indubtablement considerem que és una aportació important perquè es reconéixer realment el que en la realitat tenim en l'actualitat i, per tant, en eixa línia tots crec que estem en el mateix camí.

Estàvem parlant, i tornem a incidir en el que vam dir en el bloc anterior sobre el tema de la indefinició o no-indefinició del que són les esmenes, quant al dir "podran" o "establiran".
Nosaltres, la defensa va en el mateix sentit que l'anteriorment proposada.
Jo crec que en cap moment tanquem la porta a poder establir, com no, els acords, els plans o les actuacions oportunes i, per tant, el que dia vosté anteriorment d'eixa "factoria Blasco", jo pense que és que la llei.
.
.
tots estem veent com des d'ahí estan sorgint, d'eixa conselleria, moltes lleis que en estos moments s'han aprovat que, indubtablement, redundaran a donar un altre aspecte importantíssim al que és l'ordenament en totes estes matèries i, per tant, cada una d'elles ha de tindre les matèries específiques.

Com bé vosté està dient en alguns apartats d'aquí, temes que, per exemple, quant a l'esmena 78, vosté està parlant de les garanties per danys que se referixen a l'article 47, que estan regulades per la Llei d'ordenació de l'edificació.
O siga, n'hi han garanties estatals, que estan ordenades també en la llei estos aspectes, en els quals considerem que, per tant, eixes garanties s'han de mantindre en els mateixos nivells i en les mateixes condicions que les altres.

Vosté està parlant d'una sèrie, senyor Oltra, de propostes encaminades totes elles a incrementar els temps, els terminis de les garanties ­d'un any em pareix que passa a tres, de tres passa a cinc, de cinc passa a deu­, i estan modificant el que anteriorment hem fixat en l'articulat com a terminis, però les garanties, després, en el moment de la responsabilitat.
.
.
quant als terminis.
Pensem que hem de mantindre l'esperit de la llei tal com està redactada i amb la mateixa coherència que tenim en la primera part d'esta, i que hem de mantindre eixes garanties amb tots els terminis.
.
.
i, al mateix temps, també, haver de mantindre que se donarà.
.
.
, comencen a comptar els terminis en el moment en què es va concedir la qualificació definitiva i no en el moment de l'entrega de claus.

Per tant, eixa la nostra proposta en totes estes esmenes.
Repetixo, totes les últimes també estan parlant de terminis, d'incrementar terminis quant al tema de l'esmena 87, que passe també a deu anys quant a la llibertat de cessió de les vivendes i pensem que han de mantindre els que estan avui en la llei.
I per tant, anem a rebutjar les seues propostes, menys la 86, que anem a transaccionar-la, que és la que ve en la proposta i està firmada.

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Mundo.

Anem, doncs, a passar a votació, en primer lloc, una transaccional, que correspon a l'esmena número 86.
Vots a favor?
Per unanimitat, queda aprovada l'esmena transaccional.

Ara anem a votar la resta d'esmenes.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.
Per 8 vots en contra i 7 a favor, queden rebutjades la resta d'esmenes.

Senyories, si no els pareix mal, anem a votar els articles 42 fins al 50.
Si tenen alguna votació per separat.
.
.

Senyor Oltra?

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Home, seguint el criteri d'on no s'han presentat esmenes, doncs, abstindre-mos.
Aleshores, el 43.
.
.

 

**El senyor president:**

 

Bé, el 43, que no s'han presentat esmenes, i el 50, que tampoc s'han presentat esmenes, i el 48 i el 50.

Senyor.
.
.
, pot ser conjuntament, lògicament.
Sí?

**El senyor Godoy García:**

 

Sí, per a demanar votació separada dels articles 43, 45, 47 i 50.

**El senyor president:**

 

43, 45, 47 i 50.

Doncs, anem a vore, comencem.

Número 42.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Queda aprovat l'article 42.

L'article 43.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
7.
Queda aprovat, per 8 vots a favor i cap abstenció.

El número 44.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
8 vots a favor, 7 en contra, queda aprovat.

Article 45.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
7.
Per 8 vots a favor i set abstencions, queda aprovat.

Article 46.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra, queda aprovat.

Article 47.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Queda aprovat per 8 vots a favor i 7 en contra.

Article 48.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
6.
Abstencions?
1.
Per 8 vots a favor, 6 en contra i 1 abstenció, queda aprovat.

Article 49.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Queda aprovat per 8 vots a favor i 7 en contra.

Article 50.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
6.
Abstencions?
1.
Per 8 vots a favor, 6 en contra, 1 abstenció, queda aprovat.

Article 51, amb l'esmena transaccional, que hem aprovat incorporada, que és la corresponent a l'esmena 86.
Vots a favor de l'article 51?
8.
Vots en contra?
6.
Abstencions?
1.
Per 8 vots a favor, 6 en contra i 1 abstenció, queda aprovat l'article 51.

Article 52, no té esmenes presentades.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
7.
Per 8 vots a favor i 7 abstencions, queda aprovat el 52.

Article 53.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
7.
Queda aprovat per 8 vots a favor i 7 abstencions.

A un nou article, està l'esmena 89.
.
.
*(Remors)* La 89 és d'Esquerra Unida.
*(Remors)* La 89, que agrupa vosté, senyor Oltra, amb la 90, 91, 92, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100 i 101, tenint en compte que a la 95 hi ha una transaccional en poder de la mesa, que va a llegir la senyora secretària.

Moltes gràcies.

**La senyora secretària:**

 

A l'article 57.
2, apartat e), substituir el text pel següent: "Infracción grave o muy grave de las prescripciones legales y reglamentarias vigentes en materia de vivienda protegida".

Moltes gràcies.

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyora secretària.

Passarem a votació en el moment que fem la votació de totes les esmenes.

Per a la defensa de la resta d'esmenes, té la paraula el senyor Oltra.

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Bé, la primera, la 89, aquesta, al que fa referència és en el tema.
.
.
, per a mi és un tema molt interessant, però, com havia dit abans, me pareix que deu estar inèdit, tant en este aspecte com en l'aspecte mediambiental, etcètera, i és la referència als drets de tanteig i retracte.
A nosaltres ens pareix que com a mitjà per a lluitar contra l'especulació i fonamentalment contra el que es denomina els "diners negres", doncs, a nosaltres sempre ens ha paregut un tema molt interessant.
Probablement per això mai s'ha aplicat.

Aleshores, ara la llei contempla de nou aquesta possibilitat, que està en la legislació de tota la vida, segurament, no?
, però, clar, nosaltres, que saludem aquesta incorporació, trobem que caldria, vista l'experiència, reforçar la seua aplicació en algun article que, d'alguna manera, quedara més palés eixa obligatorietat, i en eixe sentit, l'esmena 89 va en eixa línia, que no es podran inscriure en el registre de la propietat les transmissions efectuades, si no apareix acreditat el compliment dels articles anteriors quant que s'ha donat audiència per al tema del tanteig o retracte, de manera que això està complit.

Després ve un altre paquet.
No sé si a nosaltres se'ns haurà escapat alguna de les referències, però se pot vore que és una constant que apareix en el text de la llei: la quantitat de condicionals i de possibilitats merament teòriques quant a compromisos de la conselleria a l'hora d'actuar.
Quan se parla de la promoció pública de sòl, un element tan important i que tant se troba a faltar en estos darrers anys, doncs, ara mateixa el projecte se limita a dir que la Generalitat "podrà" adquirir i preparar sòl.
.
.
Això faltava, que no poguera, és a dir, això no ho ha qüestionat.
.
.
Però és que dir això i no dir res és exactament el mateix.

Clar, nosaltres creem que fa falta una iniciativa més contundent, una iniciativa més concreta per part de la Generalitat, que a on diu "podrà", que "adquirirà".
.
.
No anem a dir ni en quines condicions ni a quin preu, això ja se determinarà, però almenys que assumixca que eixe és un compromís mínim de la promoció pública del sòl, ni tan sols parlem de si ha de ser un metre quadrat o un milió de metres quadrats, això ja anirà comprovant-se.

El tema de l'establiment de convenis amb ajuntaments és una cosa que de tant en tant ha vingut fent-se, molt poquet, per cert, però, vaja, estem en la mateixa situació.
És a dir, per què eixa por a dir que establiré convenis amb les altres administracions per a la promoció pública de sòl!
No es sap per què el tema de subscriure o no subscriure convenis.
.
.
Estem sempre amb la mateixa problemàtica, no?

Després, hi ha un article, que és l'article 57, en el text de la llei, que és un article enorme!
, que el mateix Consell Jurídic Consultiu diu que en eixe article, per a la millor comprensió, se deuria diferenciar.
Parla, en concret, de l'adjudicació i gestió de les vivendes de promoció pública, i ahí se fan referències al tema de l'expropiació, que el Consell Jurídic.
.
.
, i nosaltres en la nostra esmena, hem replegat això, pensem que seria molt més convenient separar l'aspecte de l'expropiació del que és la resta de l'article.

I, així mateix, en el tema del desnonament ­el *deshauci*, que diríem, d'alguna manera­ o la pèrdua del dret d'ús, que considerem que també és un tema suficientment interessant, que no és que no estiga ben replegat ací, però nosaltres creem ­en eixa creença compartim el criteri del Consell Jurídic­ que quedaria molt millor explícit, si disposara.
.
.
­el Consell, per això he matisat, no del Consell, sinó del Consell Jurídic.
.
.
Bé, si el PP fa esmenes a la llei, doncs, també a voltes dissentix aparentment d'això, no?
, i, clar, mosatros no podíem ser menys, no?

I en eixe sentit, el que plantegem és que se separen eixes referències, que ens pareixen interessants i necessàries, però que ahí mesclades en això altres, d'alguna manera confonen i no deixen vore el fet de dos aspectes tan importants com és, per una banda, l'expropiació, i per altra banda el desnonament, i que nosaltres considerem.
.
.

Després està l'última, la 101, que és una esmena que a on se parla en l'article 59, és un article que, malauradament, a pesar d'estar en el capítol IV, que fa referència a actuacions específiques d'integració social en matèria d'habitatge, doncs, es limita a tres articles molt xicotets, com si, bé, d'alguna manera, no pareix que tinga la importància que deuria tindre, no?
Estem tractant un tema que, per desgràcia, és un problema en gran part del nostre país i de la resta de l'Estat, en gran part de les nostres ciutats.

Jo crec que ahí cal ser generosos, cal ser valents en un tema com és la integració social, la problemàtica que genera la manca d'habitatge en molts casos, no?
, i fonamentalment quan ens referim a un problema que ací no es cita pràcticament, és el tema dels estrangers, no?
, la quantitat de gent que trobem en les nostres ciutats.
I en eixe tema, jo crec que cal prendre exemple d'altres comunitats autònomes, jo el que he fet ahí és copiar un article que existeix en la legislació d'altres comunitats autònomes, no vaig a dir de quina, perquè si no *(un diputat fa un comentari sense micròfon)*, si sense dir-la no van a aprovar-ho, si la dic, sí que no.

I crec que és un element, jo crec, positiu, en el sentit que, digam, rebutja qualsevol intent de desqualificació o d'impediment a un sector que està ací per a treballar i que pot estar perfectament regularitzat i que, d'alguna manera, caldria també fer eixe reconeiximent que tenen en este aspecte els mateixos drets que la resta.

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Oltra.

Torn en contra?
Té la paraula el senyor Mundo Alberto.

**El senyor Mundo Alberto:**

Bé, en este nou bloc d'esmenes, dotze en total, una és la que hem transaccionat, que és la que hem comentat anteriorment i que, per tant, no anem a incidir en ella.

Quant a la número 89, la primera d'elles, que fa referència a un article nou, eixe article nou no l'anem a acceptar, perquè considerem que el contingut no és propi de la llei, sinó del futur reglament, al qual se tindrà en compte, quan es procedixca al seu desenrotllament.
Per tant, és un tema que, com li dia anteriorment en les altres esmenes que li he indicat, que nosaltres, en eixe desenrotllament reglamentari, el que vosté està dient aquí se tindrà en compte o se tractarà de tindre en compte en eixe futur nou reglament.

Després, n'hi han altres esmenes, com vosté dia adés, que no concreten, en els articles 55 i 56, quatre en total, 90, 91, i 94, a on diu, "pot adquirir", "pot establir", "pot subscriure convenis", convenis amb dos parts, amb ajuntaments, amb promotors, i són dos parts les que tenen de ficar-se d'acord.
Per tant, també ha indicat que s'està fent en l'actualitat l'adquisició de sòl, s'està fent en l'actualitat convenis amb ajuntaments per al desenrotllament de terrenys per a poder edificar vivendes de protecció pública i, per tant, han de ser les dos parts les que estiguen d'acord.

Aleshores, si nosaltres ficàrem amb un terme explícit, "adquirirà" o "establirà", jo crec que amb això, d'alguna forma obliguem que una de les parts pot no estar d'acord amb algun dels aspectes i no poder arribar a terme, o anar contra la llei en este cas, i, per tant, jo pense que de la forma que està redactat està per a fer-se i vosté mateix ja està dient-ho que està fent, alguns d'ells amb poca quantia.
.
.
Jo crec que ara, últimament, s'estan fent molts convenis amb ajuntaments de tot signe per al tema d'ús per a vivenda de promoció pública i, per tant, considere que la redacció ha de ser tal qual està ficada d'esta forma que està regulada en esta esmena.

Quant a l'esmena número 97, 98 i 99, vosté elimina una sèrie d'apartats que després reproduïx posteriorment d'una forma íntegra, en altres esmenes les separa.
Jo he entés, i aixina ho ha dit vosté, ha manifestat també que està d'acord amb el contingut d'estes esmenes, no és que siga contrari, perquè quan ho passa a les altres esmenes, ho passa en la seua integritat, deu ser quant al seu contingut, però que no és el lloc adequat.

Nosaltres, quant a l'expropiació i quant al tema.
.
.
Després mos afig articles nous, en la 99 i en la 100.
És a dir, d'alguna forma, en eixos dos articles mos està afegint el que anteriorment mos està traent en la 97 i 98, mos ho passa a la 99 i 100, en els articles nous, en els quals està indicant que en ells correspon els continguts que en les altres vosté ha eliminat, i la resta se considera de la forma que es troba redactat en la llei contempla el seu contingut de forma més clara a la proposta.

I l'última de què mos parla, la 101, jo crec que la llei, tal com redacta este article, mos deixa d'una forma més àmplia i genèrica el que s'entén per accions de suport social tendents a eradicar causes d'exclusió social.

Per tant, concretant estos aspectes en este moment, jo penso que són motius d'altres discussions legals.
I que en este moment, tal com està redactat, se contemplen eixes condicions ­que vosté deia que estan copiades d'una altra llei i que ho hem traslladat aquí­, se contemplen plenament i que indubtablement deixen oberta la porta perquè no hi haja cap causa d'exclusió i no hi haja manifestacions concretes a uns tipus d'exclusions.
I, per tant, nosaltres anem a rebutjar la seua esmena.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Mundo.

Anem a passar a votació primerament l'esmena transaccional, que correspon a l'esmena número 95.
Vots a favor?
Per unanimitat queda aprovada l'esmena transaccional.

Anem a votar la resta d'esmenes d'este grup, onze en total.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.
Per 8 vots en contra i 7 a favor queda rebutjat este grup d'esmenes.

Anem a passar a votació l'article 54.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Abstencions?
7.
Per 8 vots a favor i 7 abstencions queda aprovat l'article 54.

Anem a votar l'article 55 i 56, si no hi ha cap inconvenient.
*(Remors)* El 57 és que té una esmena transaccional.
55 i 56.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra queda aprovat.

Article 57 amb l'esmena transaccional incorporada.
Vots a favor?
14.
Vots en contra?
1.
Per 14 vots a favor i 1 en contra queda aprovat l'article 57 amb l'esmena transaccional incorporada.

Article 58.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Abstencions?
Per 8 vots a favor i 7 abstencions queda aprovat l'article 58.

Articles 59 i 60.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra queden aprovat els dos articles.

A l'article 61 està l'esmena 103 d'Esquerra Unida, que s'afegix a la 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110 i 111.

Per a la seua defensa, té la paraula el senyor Oltra.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Comencem.
La primera és el mateix tema a què abans s'havia fet referència.
No vaig a insistir en el tema de "podrà o no podrà".
Ja veig que no puc.

I després, a partir de la 104, hi ha una sèrie d'esmenes que fan referència al tema del Consell Assessor d'Habitatge.
Abans havíem presentat esmenes quant al Pla d'habitatge, la necessitat que hi ha que eixe document puga ser elaborat en altres condicions diferents de com està elaborant-se avui, que és per un decret de la conselleria que s'aprova, i que, bé, en aquestes Corts, si volem tindre'n coneixement, l'únic que cal fer és cridar al conseller que vinga un any d'estos, o demanar la documentació, però no tenim cap participació ni nosaltres ni ningú mes.
En tot cas, crec que se demana audiència al sector immobiliari més directament interessat i punt.

Nosaltres pensem que eixe document, que deuria ser un document bàsic, l'eix fonamental de l'activitat de la conselleria, caldria demanar que es redactara d'una altra manera.
Abans ho hem defés, no hem tingut èxit.
I en eixa mateixa línia d'ampliar la participació, plantegem ací la creació del Consell Assessor d'Habitatge, un consell específic en aquest tema, on les seues funcions serien les que se diuen en l'esmena: informar sobre el Pla d'habitatge, propostes, elaborar informes, qualsevol altra funció, etcètera.

Després està la composició, en la qual diem que es regularà reglamentàriament, però demanant que quede garantida almenys la representació d'alguns sectors que anomenem en aquesta esmena.
I el període de reunions.
.
.
O siga, un poc omplir de contingut això en el sentit que puga funcionar i que d'alguna manera puga ser un instrument de participació i d'elaboració i d'ajuda inclús a la conselleria mateixa en este sentit.

Després està un tema que ha sigut un tema polèmic, un tema important, que fins fa molt poc la Generalitat pràcticament no ha fet res en eixa matèria.
Fa uns mesos va anunciar la conselleria la creació ­que pareix ser que està en marxa­ d'una agència de lloguer d'habitatges.
Nosaltres pensem que, de totes maneres, és un tema suficientment important.
.
.
Tinguem en compte que hi ha estadístiques que parlen que pot haver al volant de quasi mig milió d'habitatges buits al País Valencià.
O siga, que estem parlant d'una quantitat importantísima.
I que això necessita d'un esforç important per a posar en el mercat de lloguer, fonamentalment, gran part d'eixos habitatges que estan en desús.

Llavors, no trobem suficientment.
.
.
És veritat que duu poc temps el tema d'aquesta agència.
Però, vaja, per la informació que tenim, creem que continua sent necessàri el manteniment de les nostres esmenes en el sentit d'acotar, d'explicitar i de marcar unes condicions mínimes ­que fins ara no coneixem­ del programa de la conselleria, que es va elaborar sense comptar amb ningú ­amb ningú, vull dir les Corts Valencianes­, i en el qual nosaltres sí marquen una sèrie de condicions, que a més volem que queden ja en el text de la llei, per al dia de demà, mane qui mane, que eixe compromís estiga ahí.
I són unes condicions que, ja dic, estan en vigor en altres comunitats autònomes també, diferents a l'anterior, per cert, i que crec que estan funcionant correctament.
I d'alguna manera seria una espenta a la idea que se suposa que se va a implantar en l'agencia eixa, però crec que té uns condicionants excessivament limitats.

Amb aquesta proposta, nosaltres el que reivindiquem és un major compromís i un major, diguem, compromís també a l'hora d'actuar, i amb uns condicionants predeterminats que siguen coneguts per tots i que marquen uns objectius que en altres llocs estan funcionant i que jo crec que aquí caldria que funcionaren.
Fins ara, la veritat és que l'experiència no ajuda, del poquet que s'ha fet, a sentir-se excessivament optimistes.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Oltra.

Torn en contra?
Té la paraula el senyor Mundo.

 

**El senyor Mundo Alberto:**

 

Entrem en este bloc que té sis o set esmenes *(s'escolta una veu que diu: "nou")* ­nou esmenes­, en el qual, com bé dia, en la primera nosaltres hem incidit, perquè ja hem parlat diverses vegades i els motius són els mateixos que anteriorment hem argumentat.
I, per tant, anem a desestimar-la.

Després me parla del Consell Assessor d'Habitatge.
Abans ha parlat del pla, com vosté dia anteriorment, senyor Oltra.
Quan jo li contestava l'altra esmena, li transmetia la voluntat de crear un reglament que mos done com funcionarà eixe Pla d'habitatge, en el qual s'instroduïsquen molts continguts dels quals vosté està parlant anteriorment en les seues esmenes, en les quals indica una sèrie d'argumentacions, que fan possible que el Pla d'habitatge no siga a través del que abans vosté parlava com un decret simplement i planament que faça la Generalitat.
Per tant, si fan un reglament, amb eixe reglament, després podem parlar de com es fica en funcionament.
Jo espere que eixe compromís se puga avançar el màxim possible.

Estem parlant també del que es la vivenda buida, la vivenda buida en la comunitat.
S'està treballant en eixe aspecte.
Jo crec que els resultats els podrem.
.
.
És difícil, és un camp una mica difícil per a poder anar avançant.
Però hi ha voluntat seriosa i ferma de tirar endavant, almenys poder oferir una part important d'eixes vivendes buides en règim de lloguer, un règim que d'alguna forma se puga beneficiar la societat del que representa en este moment un problema important.
Jo crec que hem d'esperar i no incloure-ho dins d'esta llei, i deixar la redacció tal com està en este moment.
I, per tant, anem a rebutjar les esmenes que vosté proposa incloure dins del text legal d'esta llei.

En l'esmena 110, parla vosté de les vivendes sense protecció pública, la qual mos indica, en l'article 64, suprimir que siga per a les vivendes sense protecció pública.
No acceptem esta esmena perquè les vivendes sense protecció pública no són objecte del règim sancionador que la present llei establix.
Perquè hem parlat anteriorment que si no tenen promoció pública, no estan dins del règim sancionador i, per tant, les privades no estan incloses.
Era una esmena que vosté anteriorment ha presentat també en un dels seus apartats i ha sigut rebutjada.

I l'esmena última, la 111, a l'article 64, també vosté està parlant de suprimir, és una esmena de supressió, i es considera que l'apartat té contingut un adequat perquè és aplicable a les vivendes de protecció pública.
Per tant, no considerem que la forma que vosté està proposant en l'esmena se puga acceptar, i serà rebutjada.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Mundo.

Anem a passar a la votació d'este grup de nou esmenes.
Vots a favor de les esmenes?
7.
Vots en contra?
8.
Per 8 vots en contra i 7 a favor queden rebutjades estes nou esmenes.

Anem a passar a votació l'article 61.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra queda aprovat l'article 61.

Anem a votar els articles 62 i 63.
Vots a favor?

 

**El senyor Godoy García:**

 

Señor presidente, votación separada del artículo 62.

 

**El senyor president:**

 

Entonces, artículo 62.
¿Votos a favor?
8.
¿En contra?
¿Abstenciones?
Por 8 votos a favor y 7 abstenciones queda aprobado el artículo 62.

A l'article 63.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Abstencions?
7.
*(Remors)* Anem a vore, senyories.
*(Remors)* 8 a favor i.
.
.
El Grup Socialista s'abstén o vota en contra?
*(Remors)* Llavors, senyories, podíem haver votat conjuntament.
Per això esta presidència havia votat fer conjuntament els dos articles, perquè no hi havia esmenes presentades.
Però no passa res.
Continuem.

A l'article 64 està l'esmena 112 del Grup Socialista, que s'afegix a la 113, 115, 116, 117, 119, 120, 127, 131, 138 i 140.
Onze en total.

Per a la seua defensa, té la paraula el senyor Sanmartín.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

Este grup d'esmenes s'han agrupat per fer referència al règim sancionador.

La 112, de supressió, perquè suprimim el tema relatiu al compliment de les obligacions establertes per aquesta llei en matèria de fiances.
Si abans hem anul·lat tot el tema de les fiances, evidentment, també l'hem de suprimir ara.

L'esmena número 113, d'addició, en el tema de responsabilitats i infraccions, pensem que cal afegir que podran ser declarades responsables les companyies subministradores de proveïment d'aigua, energia, gas, infraestructures de telecomunicacions, quan incomplixquen les obligacions que contempla l'article 5 de la present llei, sempre que se'ls tinga com a imputades en l'expedient sancionador.

Respecte a les esmenes 115 i 116, conjuntament, per infraccions greus, relatiu a l'incompliment de l'obligació del dipòsit de les fiances.

Respecte a la 117, tindran la qualificació d'infraccions molt greus el subministrament per part de companyies subministradores d'aigua, gas, electricitat.
I afegim aquí el tema d'infraestructures de telecomunicacions, perquè no constava en el projecte de llei, i després igual a usuaris que no tinguen la preceptiva llicència d'ocupació.

En la 119, d'addició, fem referència també a l'incompliment de la legislació vigent pel que fa referència a la no-suspensió o correcció de possibles fons de producció d'efectes nocius, molestos, insalubres o perillosos que perjudiquen o puguen perjudicar l'àrea d'habitabilitat dels habitatges, cosa que no se contemplava en el projecte de llei.

El mateix la següent esmena, la 120.
Fem referència a la vulneració en matèria constructiva de les normes tècniques sobre construcció i edificació, materials, productes d'aïllament i protecció contra incendis, així com d'altres normes tècniques d'obligat compliment.

En la 127, que referència a les sancions, una esmena addicional en la qual se puga acordar per part de l'administració que incoe l'expedient, la suspensió del subministrament, fet que haurà de ser complit per les companyies subministradores d'aigua, gas, telecomunicacions, per a afegir-ho, sense perjuí de l'execució subsidiària al seu càrrec en el cas d'incompliment de qualsevol altre mitjà d'execució forçosa que procedixca.

I, per últim, 131, 138, 140.
La 131 és una esmena de modificació, que fa referència a la prescripció de les infraccions.
S'estableixen cinc anys des de la data de qualificació definitiva pel que fa referència a vicis o defectes estructurals.
Pensem que hauria de ser, en lloc de cinc, deu, pel que dia abans, que la llei estatal d'ordenació de l'edificació concreta en deu anys els vicis o defectes estructurals.

I, per últim, la 138 i la 140, que són la disposició addicional cinquena i la disposició addicional sisena, la següent, referent a la sol·licitud de concessió d'ajuts per a vivendes protegides es resoldran en el termini màxim de sis mesos, transcorreguts els quals s'entendran desestimades, diu el projecte de llei.
Pensem que s'hauria d'afegir al final "que la Generalitat aportarà a favor del sol·licitant els corresponents interessos de demora a partir del sisé mes de la data de concessió dels ajuts fins el moment de la percepció efectiva d'aquestos".

I la 140, de supressió, perquè si hem suprimit prèviament el tema de tot el capítol de fiances en els arrendaments, hem de suprimir la disposició addicional sisena.

Moltes gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Sanmartín.

Torn en contra.
Té la paraula el senyor Modrego.

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

Brevemente, dado lo avanzado de la hora.
Significar que vamos a aceptar dos enmiendas, la enmienda número 113 y la enmienda 117, por entender que en la 113 se añade un apartado en el que dentro de los responsables de las infracciones, pues, incluir, aunque de forma genérica se pueda entender que están incluidos, pero específicamente, precisamente, las compañías suministradoras.
.
.
, fundamentalmente cuando ese suministro se haga al margen de la legalidad y pueda tener efectos negativos frente a la garantía de los ciudadanos o el mismo ordenamiento urbanístico.

Y en la 117, añadir lo de "infraestructuras de telecomunicaciones", efectivamente, porque ahora está en la época de lo que es la comunicación y la tecnología, ha proliferado mucho y, evidentemente, han de tener también ese marco regulador.
El resto de las enmiendas las vamos a rechazar.

Y, simplemente, hacer hincapié *(remors)* que cuando usted ha planteado o reitera.
.
.
­y parece que la argumentación que le he dado respecto de los cinco años no le es suficiente­, y usted vuelve a hablar del Código Civil y la Ley de ordenación de la edificación.
Es decir, son dos caminos paralelos, evidentemente uno es frente a la administración de la Generalitat y para viviendas sujetas a protección, tiene un régimen de protección mayor, y, precisamente, por eso los niveles de tiempo y demás tienen que ser inferiores para que, lógicamente, el que quiera ir por la vía civil tenga un plazo posterior para realizarlo.
Por lo tanto, yo creo que quedaba claro a pesar de que usted ahora siga manteniendo la enmienda.

Y luego, bueno, yo creo que hay una serie de incumplimientos en la enmienda 112, en la 115, 116, que son condiciones para mejorar todo el tema de cumplimiento de lo que ya está incluido en la Ley de arrendamientos urbanos, que es la prestación de fianza y la obligación de la Administración de garantizar precisamente esas fianzas mediante lo que plantea la ley, o sea, la ley no está planteando una innovación, y, claro, es un poco peregrino el argumento que planteaba usted del tema de qué se va a hacer con ese dinero, que son fianzas y tienen que estar consignadas, y lo que se está haciendo es desarrollar, completar y establecer un sistema de garantías para cumplir precisamente la Ley de arrendamientos urbanos adaptado, precisamente, al tema de la vivienda y en la Comunidad Valenciana.

Y, luego, tiene algunos artículos, como, por ejemplo, la enmienda 127 que, realmente, es confusa, contradictoria y yo creo que perjudica lo que sería el texto.
O la 119 y 120 que son normas que ya están incluidas, pero que.
.
.
Por ejemplo, en la 119 ya se ha aprobado una enmienda del Partido Popular yo creo que mejor, más completa que la que aquí se plantea; y en la 120 que ya está incluido, pues, falta desarrollar algunos aspectos que realmente no aportan nada especial.

Por lo tanto, vamos a rechazar esas enmiendas menos la 113 y 117, entendiendo que cuando ustedes plantean enmiendas que realmente completan, mejoran o enriquecen el texto no tenemos ningún problema en aceptárselas, pero que el resto de las enmiendas yo creo que perjudicarían de forma importante lo que es el actual texto.

Muchas gracias.

 

**El senyor president:**

 

Muchas gracias, señor Modrego.

Senyories, anem a passar a votar, primerament, i si no hi ha inconvenient, senyor Oltra, la 113 i 117, conjuntament.

Senyories, votació a la 113 i 117, conjuntament.
Vots a favor?
Per unanimitat queden aprovades.
La 113 i 117.

Ara, senyories, la resta de les nou esmenes.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Voldria demanar votació separada de la 112, 115, 116 i 140.

 

**El senyor president:**

 

Primerament, senyories, votació de la 112, 115, 116 i 140.
Vots a favor?
6.
Vots en contra?
8.
Abstencions?
1.
Per 8 vots en contra, 6 a favor i 1 abstenció queden rebutjades.

Ara, la resta de les esmenes.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.
Per 7 vots a favor i 8 en contra queden rebutjades.

Passem a votar l'article 64 i 65, si no tenen cap inconvenient.
Vots a favor?

 

**El senyor Godoy García:**

 

Señor presidente.

 

**El senyor president:**

 

Si?

 

**El senyor Godoy García:**

 

El artículo 65 separadamente.

 

**El senyor president:**

 

Article 64.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra queda aprovat.

Article 65.
Vots a favor?
14.
Vots en contra?
1.
Per 14 vots a favor i 1 en contra queda aprovat l'article 65.

A l'article 66 tenim les esmenes d'Esquerra Unida-Els Verds: l'Entesa, la 114, 121, 122, 123, 124, 126, 128, 129 i 130, tenint en compte que hi ha una esmena transaccional a la 114, que llegirà la senyora secretària.

 

**La senyora secretària:**

 

Al artículo 66.
Añadir un nuevo punto con el siguiente texto: "La Generalitat reglamentariamente articulará la inspección de infracciones".

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyora secretària.

Per a la defensa de la resta d'esmenes té la paraula el senyor Oltra.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Gràcies.

Una volta que hi ha una transaccional a eixa esmena nostra.
.
.
La resta d'esmenes fonamentalment fan referència a un tema que és preocupant perquè aquest capítol de la llei, és el capítol IV, de sancions, el que fa pràcticament és copiar el text de la Llei 1/97, i a l'hora d'establir la quantia de les sancions a nosaltres ens crida molt l'atenció un fet.
La Llei 1/97 lògicament té set anys, i en el seu moment, doncs, es van marcar unes quantitats.
Aleshores, la sorpresa és que el projecte de llei el que fa set anys després és limitar-se a traduir de pessetes a euros les mateixes sancions que es van marcar com a convenients en l'any 97.

Clar, si és la mateixa quantitat set anys després, doncs, el que estem fent és abaratir la sanció, realment quasi premiar a l'infractor, perquè, clar, ja hauria d'haver-se actualitzat en estos anys la quantia, almenys amb l'IPC.
Si ara que tenim l'oportunitat de fer una llei nova resulta que fixem la mateixa quantitat de l'any 97, doncs, jo crec que clarament s'està dient que cada any és més barat ser infractor en aquest tipus de qüestions.
I això ens pareix delicat.

Aleshores, nosaltres, els que no compartim això, pensem que el que cal és, lògicament, imposar la corresponent sanció quan es donen els incompliments que ahí s'ha fet referència i la quantia, lògicament, ha de pujar de les quantitats que estaven, són set anys, que és un període important en el qual nosaltres el que plantegem és que no es pot quedar la quantitat d'anys, sinó que hi ha una quantitat superior que la marquem en cada cas en l'esmena corresponent.

Després, en l'article 71, en concret, en l'apartat 3.
f), demanem la supressió d'este apartat perquè considerem que introdueix una excessiva discrecionalitat per part de l'administració.
En concret, diu: "Qualsevol altra qüestió que segons el parer raonat de l'administració haja d'incidir en la graduació".
En este tipus de qüestions crec que cal ser el més objectiu possible i, per tant, deu quedar tot regulat el més clar possible.
Introduir elements de discrecionalitat, de subjectivitat, ens pareix perillós per a l'administrat.
Per tant, o es concreta millor o eixe paràgraf hauria de suprimir-se.

La mateixa qüestió tenim en l'article 77, que nosaltres demanem la seua supressió perquè està parlant d'execució de resolucions.
En concret, planteja que: "El compliment de les obligacions imposades en les resolucions ­està parlant de quan s'han dictat resolucions sobre execució forçosa, etcètera, etcètera­, quan es done efecte, es complisca la resolució a la qual s'ha obligat, es puga donar lloc a una condonació de fins el 80%".
Nosaltres creem que això també introdueix un element perillós perquè, clar, si quan se te detecta, quan se te descobreix, se t'imposa la sanció corresponent i tu l'executes, que és la teua obligació, si per executar això pots arribar a tindre una condonació de fins el 80%, s'està convidant a la infracció, perquè, clar, si faig la infracció i no m'agafen: benefici 100%; i si m'agafen i tinc la mala sort, bo, mira, en pagar, que és el que hauria d'haver fet de del primer dia, doncs, en tot cas, igual amb un 20% em lliure.

Jo crec que en este tipus de qüestions no hi ha que ser excessivament bla.
Crec que eixe article de la manera que està ­no crec que siga la intenció­, però de la manera que està convida ­diguem­ a la infracció, disculpa excessivament la infracció.
Per tant, jo crec que sobra si volem que el que estem legislant es complisca el dia de demà.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Oltra.

Torn en contra.
Té la paraula el senyor Mundo.

 

**El senyor Mundo Alberto:**

 

En este bloc de nou esmenes, en primer lloc tinc la 114, que té una redacció transaccional, que la transacció és merament.
.
.
, de forma que no influeix en el fons de l'esmena i, per tant, pense que no modifica pràcticament quasi res de la proposta de.
.
.
, una paraula assoles i estem tots d'acord.

Després, em parla vosté sobre l'esmena 121, 122, 123 a l'article 71, en el qual està parlant de les sancions, quantitats que s'apliquen i la no revisió durant estos anys.
Jo pense l'article 61 preveu la revisió i actualització de les quanties per part del Govern Valencià.
O siga que en qualsevol moment eixes sancions es poden regular i es poden modificar.
No, però per revisió de la llei es poden regular i es poden modificar, igual que el que em parlava vosté de l'esmena 128 i la 129.

Després, m'està parlant també de la supressió de l'apartat f), en el qual.
.
.
, en l'esmena número 126, que no s'aporten motius suficients, considerem que justifica la supressió que vosté demana ja que s'ha redactat dient el que vosté està dient, hi ha un juí raonat.
.
.
, aquelles altres qüestions que a juí raonat de l'Administració han d'incidir en la graduació, aleshores per un juí raonat, un juí en el qual hauran de dir per quins motius i com s'arriba a eixa conclusió per aplicar la sanció corresponent.

Quant a la sanció, a la 130, vosté estava indicant, senyor Oltra, que en cap moment, quant la condonació del que són les infraccions es puga aplicar fins un 80% de la condonació de les sancions.
Jo pense que això passa quan s'obri un expedient per algun motiu, per alguna infracció que s'ha fet, que algunes són subsanables en el temps i en la forma, i que s'hagen solucionat les deficiències o els problemes que ahí podien haver hagut, no és lògic tampoc que tinga un 100% de la sanció que se li puga establir si dins del termini o en la forma ho ha solucionat.

Per tant, que no se'n vaja tampoc *de rositas*, que no tinga un 0% i es puga eliminar la sanció en la totalitat, que com a mínim un 20% de la sanció l'ha de pagar.
.
.
, És igual que aquelles llicències, aquell que construeix sense llicència i li donen un termini per aconseguir la llicència, que la llicència es pot concedir, i li apliquen la sanció en un termini, en menys quantitat, perquè el que no ha fet no podem primar que no ho faça, perquè aleshores sí passaria que si una persona no incomplira la llei no *(inintel·ligible)*, se n'aniria *de rositas* sense pagar res, però que ací la llei marque clarament que el que compleix i el que puga fer-ho puga condonar part del deute però mai el cent per cent, sinó que es quede un 20% del deute.
Però, tal i com està redactat considerem que és l'adequat i llevar la transaccional.
La resta d'esmenes anem a rebutjar-les.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Mundo.

Anem a passar a votació, primerament, l'esmena transaccional que correspon a l'esmena 114.
Vots a favor de l'esmena transaccional?
Per unanimitat, queda aprovada.

Anem a votar ara la resta de les vuit esmenes.
Vots a favor?

 

**El senyor Godoy García:**

 

Para votar separada la enmienda 126.

 

**El senyor president:**

Votem, en primer lloc, l'esmena 126.
Vots a favor?
1.
Vots en contra?
14.
Per 14 vots en contra i 1 a favor queda rebutjada l'esmena 126.

Ara, les altres set esmenes.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.
Queden rebutjades per 8 vots en contra i 7 a favor.

Anem a passar a votació, senyories, l'article número 66.
Vots a favor?
15.
Per unanimitat, queda aprovat.

Passem a votació l'article número 67.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Abstencions?
Per 8 vots a favor i 7 abstencions queda aprovat l'article 67.

Article 68 i 69.
Vots a favor?

 

**El senyor Godoy García:**

 

Señor presidente, para votar por separado el 68.

 

**El senyor president:**

 

Article 68.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
6.
Abstencions?
1.
Per 8 vots a favor, 6 en contra i 1 abstenció queda aprovat l'article 68.

Article 69.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
7.
Queda aprovat per 8 vots a favor i 6 abstencions.

Article número 70.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
7.
Queda aprovat per 8 vots a favor i 7 abstencions.

Articles 71 i 72, si no hi ha inconvenient.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Queden aprovats per 8 vots a favor i 7 en contra.

Als articles 73, 74 i 75 no hi han esmenes presentades.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
7.
Per 8 vots a favor i 7 abstencions queden aprovats els articles 73, 74 i 75.

Articles 76, 77 i 78.
Es voten conjuntament, si no hi ha inconvenient?
76, 77 i 78.

 

**El senyor Maluenda Verdú:**

 

No, a la 78 falta l'esmena 131.

**El senyor president:**

 

Ah!
Perdó.
Sí, té vosté raó, senyor Maluenda.

76 i 77.
Perdó.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra queden aprovats.

Article 78, esmena 132, a la qual s'afegix la 133, 134, 135, 136, 137 i 139.
Per a la seua defensa, té la paraula el senyor Oltra, per part del Grup Esquerra Unida-Els Verds-E.
Valenciana: Entesa.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Aquestes esmenes fan referència, un primer bloc, a l'article 78, que és el que parla de prescripció.
Nosaltres no entenem com en alguns casos el que se fa és reduir els terminis, perquè jo crec que això va en perjudici de l'adquirent, del que ha fet el tema de la infracció, i nosaltres volem ampliar això de manera que no puga prescriure.
Perquè, al contrari del que abans se dia, nosaltres no considerem que s'haja de premiar a qui, després d'haver-lo detectat, vol complir.
És que el que no havia d'haver fet era inicialment haver incomplit.
Després, si ho rectifica, és perquè l'administració s'ha donat compte, perque si no es queda sense rectificar.
Aleshores, en eixe sentit, nosaltres volem que l'administració en este cas tinga més termini per a poder, digam, actuar sense que això done lloc a la prescripció de la infracció o del que s'haja pogut fer en eixe sentit.

I després està el tema també que ja vam discutir quan se va discutir la Lofca, la Llei de la qualitat de l'edificació, i nosaltres en la disposició addicional cinquena, s'introduïx ahí en el punt dos un paràgraf en el qual se parla de les entitats de control de qualitat oficialment acreditades.
Nosaltres, igual que vam dir aleshores, continuem pensant que això és introduir elements de privatització que fins ara no existixen, i que nosaltres considerem delicat que entitats d'aquest tipus s'introduïxquen a l'hora de poder certificar la finalització d'una obra.
És una competència municipal, una competència de l'administració, i no considerem adequat que entitats privades, empreses privades entren en eixe món.
Per tant, nosaltres demanaríem la supressió del segon paràgraf del punt 2 de la disposició addicional cinquena, que és la que comença per "no obstant".
.
.
tal.

I ja està.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Oltra.

Torn en contra, té la paraula el senyor Mundo.

 

**El senyor Mundo Alberto:**

 

Bé, en primer lloc, indicar que el meu vot en contra s'exercirà.
.
.
No, sobretot és la 137, anem a admetre l'esmena 137, la qual, sobre el procediment sancionador, afegix un.
.
.
*(Remors)* Jo sols li manifestava que anem a acceptar l'esmena i, per tant, no exercixc el vot en contra, sinó que, tal i com està redactada, anem a acceptar-la.

Quant a les esmenes 132, 133 i 134, que parlen del terminis, vosté ha tornar a insistir, senyor Oltra, sobre la condonació anteriorment, que parlàvem en l'última esmena del percentatge.
Jo pense que estem parlant que el millor i el que volem incidir és que en part la gent, el que és la infracció, la complixca reparant el que haja fer, és a dir, abans que la sanció siga més adequada, que no el establir la situació.
Per tant, quan jo abans li parlava del 20% que sempre haurà de pagar, és perquè realment pague el 20% i a més faça el que li demane l'administració que complixca en el que haja de fer, no perquè deixe de fer-ho.
Deixa de fer-ho i indubtablement ha de pagar la sanció corresponent i el tema.
I el que volem és d'alguna forma mantindre, tal com ho pensem, els terminis que està previst en la llei mantindre, i, per tant, no anem a acceptar les seues esmenes.

Quant a la 135, la modificació de l'article 78, no s'accepta, ja que l'article 47 de la present llei establix els terminis de les obres de reparació en cas de garantia, responsabilitat dels promotors.
Tots ells coincidixen en la redacció de l'article 78 en uns termes de proposta.
Considerem que és adequada, per tant, la redacció prevista i, per tant, no acceptem la seua esmena.

Quant a la 136, de supressió, a la disposició addicional primera, marca el temps fixant-lo en un any.
Considerem que hem deixar la redacció tal com està, deixar el text, ja que considerem que fixar-lo és una garantia de temps per a procedir a la resolució dels expedients sancionadors.
Per això no anem a acceptar la seua esmena.

I quant a l'esmena 137, a la disposició addicional quinta, no l'anem a acceptar perquè considerem que la certificació d'una entitat de control de qualitat, oficialment acreditada, garantix el compliment dels requisits exigits per la normativa per a l'atorgament de la qualificació definitiva.
Per tant, si tenim un control de qualitat d'una empresa oficialment acreditada, mos garantix el compliment dels requisits exigits i, per tant, considerem que és suficient garantia i anem a mantindre-la tal com està redactada.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Mundo.

Entenc que la 137 ha de votar-se per separat.
És aixina, senyor Mundo?
Molt bé, moltes gràcies.

Anem a votar, en primer lloc, l'esmena número 137.
Vots a favor?
Per unanimitat queda aprovada l'esmena número 137.

Per a la resta d'esmenes hi ha alguna demanda de.
.
.
?

 

**El senyor Godoy García:**

 

136 por separado.

 

**El senyor president:**

 

Anem a votar l'esmena número 136, en primer lloc.
Vots a favor?
1.
Vots en contra?
8.
Abstencions?
6.
Per 8 vots en contra, 6 abstencions i 1 a favor queda rebutjada l'esmena 136.

La resta de les altres cinc esmenes.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.
Per 8 vots en contra i 7 a favor queden rebutjades les cinc esmenes.

Passem a votar l'article 78.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
1.
Abstencions?
6.
Per 8 vots a favor, 6 abstencions i 1 en contra queda aprovat l'article 78.

A l'article 79 no hi ha esmenes presentades.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
7.
Per 8 vots a favor, 7 abstencions, queda aprovat l'article.

A la disposició addicional primera.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
1.
Abstencions?
6.
Per 8 vots a favor, 6 en contra i 1 abstenció queda aprovada la disposició addicional primera.

A la disposició addicional segona, tercera i quarta no hi ha esmenes presentades.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
7.
Queda aprovada per 8 vots a favor i 7 abstencions.

A la disposició addicional quinta i sexta.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
.
.
.
*(Remors)* Diga, senyor Oltra.
*(El senyor diputat intervé sense micròfon)* Vol per separat?
Molt bé.

Disposició addicional quinta, en primer lloc.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Queda aprovada per 8 vots a favor i 7 en contra.

Addicional sexta.
Vots a favor?
8.
En contra?
6.
Abstencions?
1.
Queda aprovada per 8 vots a favor, 6 en contra i 1 abstenció.

A les disposicions transitòries primera, segona, tercera i quarta no hi han esmenes presentades.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
7.
Per 8 vots a favor i 7 abstencions queden aprovades les quatre disposicions transitòries.

A la disposició derogatòria no hi han esmenes presentades.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
7.
Per 8 vots a favor i 7 abstencions queda aprovada la disposició derogatòria.

A la disposició final primera.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
7.
Per 8 vots a favor i 7 abstencions queda aprovada la disposició final primera.

A la disposició final segona no hi han esmenes presentades.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
7.
Per 8 vots a favor i 7 abstencions queda aprovada la disposició final segona.

A l'exposició de motius estan les esmenes 143 i 144, del Grup Parlamentari Socialista.
Per a la seua defensa, té la paraula el senyor Sanmartín.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

Molt breument.

La primera.
Per a l'elaboració d'aquesta llei, el projecte de llei ha tingut en compte mesures existents com les relatives a l'ordenació de l'edificació, consumidors, propietat horitzontal i tal, però pensem que s'hauria d'introduir també el tema de l'activitat urbanística.

I 144, també de detall, dir-li que les mesures previstes en esta llei són determinades d'acord amb el projecte pel planejament urbanístic.
Pensem que no és correcte dir sol el tema del planejament urbanístic, sinó "pel planejament, la gestió i la disciplina urbanístiques", per a ser més concrets.

Gràcies, president.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Sanmartín.

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

Mire, señoría, vamos a rechazar las enmiendas porque entendemos que la redacción es adecuada.
En el primer caso se habla de la normativa que afecta al tema de la vivienda, y se citan, evidentemente, aquellas que tienen una trascendencia mayor, como pueden ser, precisamente, pues la de arrendamientos urbanos, la vivienda de propiedad horizontal, etcétera, etcétera.

Y en el segundo caso, yo creo siendo una exposición de motivos hay que entenderla en el carácter amplio de cuando se habla de urbanismo.
El planeamiento urbanístico yo creo que ya engloba, evidentemente, lo que es el planeamiento, su ejecución y también su control.
Yo creo que realmente son condiciones de desarrollo precisamente y de garantía de lo que es el plan urbanístico y, a nivel de lo que es una exposición de motivos, está correctamente así expresado y de una forma más sencilla.

Por lo tanto, vamos a rechazar las enmiendas.

**El senyor president:**

 

Muchas gracias, señor Modrego.

Anem a votar les dos esmenes, la 143 i 144.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.
Per 8 vots en contra i 7 a favor queden rebutjades les esmenes.

Anem a votar l'exposició de motius com a preàmbul de la llei.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
6.
Abstencions?
1.
Per 8 vots a favor, 6 en contra i 1 abstenció queda aprovada l'exposició de motius com a preàmbul de la llei.

Senyories, conclòs el debat de la llei, comunique a les seues senyories que hi han 48 hores per a mantindre les esmenes.
Però, no obstant, si poden estar en disposició ja de manifestar el seu manteniment.
.
.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

Demanem que es mantinguen per al Ple totes aquelles esmenes que, evidentment, no han estat acceptades ni transaccionades.

 

**El senyor president:**

 

Molt bé, pel Grup Socialista queden.
.
.

Pel Grup d'Esquerra Unida.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Exactament igual.

 

 

***Designació del membre de la comissió que ha de presentar el dictamen de la comissió sobre el Projecte de llei de l'habitatge en la Comunitat Valenciana (RE número 10.
984).***

 

**El senyor president:**

 

Molt bé.

En tot cas, ja saben vostés que han de presentar la carta en el registre d'entrada, però ja prenem nota.
Moltes gràcies.

Passem al següent punt de l'ordre del dia, senyories.
Designació del membre de la comissió que ha de presentar el dictamen de la comissió del Projecte de llei de l'habitatge de la Comunitat Valenciana.

Hi ha alguna proposta, senyories?

Senyor Maluenda.

 

**El senyor Maluenda Verdú:**

 

Sí, senyor president.

El Grup Parlamentari Popular proposa que siga l'eficient secretària d'esta comissió, la senyora Sanchordi.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Maluenda.

Jo espere que la senyora secretària accepte.

**La senyora Sanchordi García:**

 

Accepte encantada.

 

 

***Recepció d'esmenes i nomenament de la Ponència que ha d'informar sobre el Projecte de llei del sòl no urbanitzable (RE número 12.
163).***

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyora secretària.

Queda designada la senyora secretària de la comissió per a presentar la llei davant del Ple.

Passem al punt quart de l'ordre del dia: recepció d'esmenes i nomenament de la ponència per a informar sobre el Projecte de llei de sòl urbanitzable, si s'hagueren complit els tràmits parlamentaris.
Ja estan complits.

Per tant, senyories, en les seues carpetes tenen les esmenes, i ara el que pertoca és nomenar la ponència.

Pel Grup d'Esquerra Unida.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Ponent, Carles Arnal.
Suplent, Joan Antoni Oltra.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies.

Pel Grup Socialista.

 

**El senyor Godoy García:**

 

Titulars, Adolf Sanmartín i Jose Antonio Godoy, i suplents, Mercedes Sanchordi i Cristina Moreno.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Godoy.

Pel Grup Parlamentari Popular.

 

**El senyor Maluenda Verdú:**

 

Titulars, Fernando Modrego i Rafael Maluenda, i suplents, Mariano Castejón i Estefanía Martínez.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Maluenda.

Havent conclòs este punt quart de l'ordre del dia, abans de suspendre la comissió vullc agrair-los, en nom propi i de tota la mesa, la seua col·laboració.
I suspenem la comissió fins la data que mos siga comunicada per la Mesa i la Junta de Portaveus.

Moltes gràcies.

 

 

 

*(S'alça la reunió a les 14 hores i 16 minuts)*