Untitled Document


<!--
body {
color:black;
}
.text0 {
font-family:'Times New Roman','Times','serif';
font-size:14px;
font-weight:bold;
text-decoration:none;
color:black;
}
.text1 {
font-family:'Times New Roman','Times','serif';
font-size:14px;
text-decoration:none;
color:black;
}
.text7 {
font-family:'Times New Roman','Times','serif';
font-size:14px;
font-weight:bold;
font-style:italic;
text-decoration:underline;
color:black;
}
.text8 {
font-family:'Times New Roman','Times','serif';
font-size:14px;
font-style:italic;
text-decoration:underline;
color:black;
}
.text5 {
font-family:'Times New Roman','Times','serif';
font-size:14px;
font-style:italic;
text-decoration:none;
color:black;
}
.para1 {
text-align:justify;
}
.para2 {
text-align:center;
}
-->



Comissió d'Obres Públiques i Transports realitzada el dia 21 de març de 2011.
Comença la reunió a les 11 hores i 6 minuts.
Presideix el diputat senyor Rafael Ferraro Sebastiá.
Reunió número 33/i II.

Proposició no de llei sobre l'elaboració d'un pla per a la implantació d'instal·lacions solars fotovoltaiques sobre els edificis de titularitat autonòmica, presentada pel Grup Parlamentari Popular (RE número 71.
881, BOC número 289)

El senyor president:

Bon dia, senyores i senyors diputats.

Anem a donar començament al seguiment de la comissió d'obres públiques.

En primer lloc, i abans de començar, senyories, anem a fer un minut de silenci per les víctimes dels incidents, de la catàstrofe del Japó, si a vostés els pareix bé.

(Els diputats guarden un minut de silenci)

El senyor president:

Moltes gràcies, senyories.

En primer lloc, si n'hi ha alguna substitució, senyor secretari, no fa falta que passe llista, però bé.
.
.

(El senyor secretari pren nota de les substitucions)

Moltes gràcies.

Senyor secretari, gràcies, moltes gràcies.

El senyor president:

Passem, doncs, al primer punt, la continuació.
.
.
: presa en consideració de la Proposició no de llei sobre l'elaboració d'un pla per a la implantació d'instal·lacions solars fotovoltaiques sobre els edificis de titularitat autonòmica, presentada pel Grup Parlamentari Popular.

Per a la seua defensa, té la paraula el senyor Serra.

El senyor Serra Cervera:

Moltes gràcies, senyor president.

Senyories.

El Grup Parlamentari Popular presenta esta iniciativa, que jo crec que ve a ser
absolutament coherent amb la política energètica que la Generalitat valenciana ha estat impulsant al llarg dels últims darrers anys en la nostra terra.

La Generalitat ha estat apostant, clarament, dins de les seues línies prioritàries, per una migració cap a models energètics molt més sostenibles, a través de la promoció de les energies renovables i de la diversificació de les fonts energètiques.
Dins de tota esta política, que s'ha fet al llarg dels darrers anys, hem vist com la incoherència i la desregulació d'un marc normatiu necessari, per part del govern central, ha creat, en els
sectors de les renovables, greus problemes, en este cas, de present i de futur,
al voltant de la seua viabilitat.

Tenint en compte les característiques territorials i socioeconòmiques de la Comunitat Valenciana, aixina com hem dit, davant dels canvis
normatius que hi han hagut, es deu promoure el desenrotllament de l'energia solar fotovoltaica dalt de les cobertes dels edificis, tant siguen de
naturalesa pública com d'iniciativa privada.
I hem vist que això està generant un creixement molt considerable.

El model que s'ha aplicat en la Comunitat Valenciana ens diferenciaria de la majoria de les
altres comunitats autònomes, on hem vist que en la majoria s'ha fet per una aposta clara i directa per les instal·lacions en el sòl.
En la Comunitat Valenciana s'ha vist com les instal·lacions solars fotovoltaiques en coberta ha sigut una realitat i que continua
desenrotllant-se.

Esta modalitat, des de La Generalitat, s'ha vist com una alternativa molt interessant per la reduïda afectació sobre el territori, per no necessitar una gran superfície en terra i per vore com els avantatges, des del punt de vista de la generació distribuïda, són una realitat.

Hem vist com, des del punt de vista empresarial, tots els sectors implicats en
les energies renovables, han sigut sectors emergents fins ara.
Han posat damunt
de la taula un valor important en innovació tecnològica.
I s'han vist com uns sectors que, fins ara, han sigut capaços de generar ocupació.

Cal vore que els canvis normatius que s'han fet per part del govern del president Zapatero en esta matèria, al llarg dels últims anys, impliquen un canvi de tendència en la manera de promoure estos projectes d'energia solar; i el sistema de quotes va a limitar, de manera clara, el
creixement del sector.
Per tant, s'estan establint unes quantitats màximes de potència que se poden instal·lar anualment.

L'objectiu per part de, entenem, de la Comunitat Valenciana ha de ser arribar a la
major potència anual possible, i sent un territori que siga capaç de captar inversions i de promoure projectes en este camp.
Per tant, el
potencial fotovoltaic de les cobertes dels edificis de titularitat pública de La Generalitat són importants i creguem que és un espai molt destacable.

Per tant, tenint en compte el cost d'estes instal·lacions vegem que una alternativa viable per a estes inversions i per a la seua
explotació comercial, per part de la iniciativa privada, seria el poder fer concursos públics de concessió d'aprofitament solar de les cobertes dels edificis de l'administració autonòmica, a canvi d'un cànon concessional que revertiria, de manera directa, en La Generalitat.

D'esta manera podríem fer dos coses importants: reactivar un sector d'energia renovable, castigat durament en els últims anys pels canvis d'opinió i de criteri i la falta de visió per part del govern central; podríem aprofitar, buscar l'aprofitament econòmic d'uns actius immobilitzats, en este cas, com són les cobertes dels edificis públics de l'administració valenciana, a través d'una generació energètica sostenible i respectuosa amb el medi ambient.
I li donaríem una fortalesa a un sector que, com he dit abans, doncs, bé, s'ha vist castigat pels canvis de criteri que han generat una inseguretat jurídica, en estos últims anys, en tot el que signifiquen les energies renovables en general.

Per tant, des del Grup Parlamentari Popular, el que demanaríem, en este cas, és demanar-li al Consell que aprove un pla per a la implantació de les instal·lacions solars fotovoltaiques sobre els edificis de titularitat autonòmica, mitjançant un concurs públic de concessió d'ús de cobertes, obert a la iniciativa privada, lògicament -com he dit abans-, a través dels cànons corresponents que s'establiren.
I que donara peu i donara pas a que la Comunitat Valenciana poguera
continuar liderant, en este cas, els nivells de les quotes que hui en dia
existixen, els nivells de producció en energia renovable, en este cas en energia solar sobre coberta.

Entenem que és una proposta absolutament raonable, lògica, amb sentit comú, en les dificultats que hui té un sector, com és el sector de les renovables i, especialment, el sector fotovoltaic, que ha
afectat de manera directa moltes empreses, en la Comunitat Valenciana, el canvi
de regulació que s'ha fet al llarg dels últims mesos.
Cal pensar que en el mes de desembre i en el mes de gener, a través de decrets lleis, s'han fet canvis radicals i substancials, que afecten la viabilitat de les
energies renovables i, en este cas, en una sensibilitat molt especial, en les
fotovoltaiques.

Per tant, senyories, el que La Generalitat pose i faça un pla on se puga intervindre de manera directa en els edificis que siguen de
titularitat autonòmica, sobre les seues cobertes, on, el mateix que està fent, en este cas, la iniciativa privada en molts edificis privats, se puga
posar en marxa, entenem que és absolutament coherent.
És absolutament solidari.
I és absolutament respectuós en les tendències energètiques que hi han d'haver.
Jo crec que hui, per desgràcia, estem veient els problemes energètics del món, els problemes energètics d'Europa; però també estem veient els problemes energètics que té, en este cas, el nostre país.

Sense obrir altres debats que no són els que són, i centrant-nos en el que toca, que és que des d'esta comissió, en esta iniciativa que fa el Grup Parlamentari Popular, se puguen sumar la
resta de grups parlamentaris per a que la Generalitat valenciana, dins de l'àmbit competencial i dins de la titularitat dels seus edificis, ho puga fer de
manera genèrica en un pla clar, en un pla concret i en un pla que abaste tots els edificis
de titularitat pública.

Sabem i som coneixedors que hi ha algunes empreses de la Generalitat valenciana
que ja han apostat, de manera singular, per este tipus d'inversions i d'iniciatives.
I, en este cas, el que demanaríem és un pla ambiciós, un pla gran i un pla que puga afavorir, la Generalitat valenciana, el
competir en un moment on les quotes energètiques que estan fent-se al voltant de l'energia fotovoltaica, les quotes anuals, doncs, jo crec que tenim una situació territorial, una situació espacial i una situació socioeconòmica que puga afavorir el que se puga impulsar este tipus d'iniciatives que, al final, van a redundar en el benefici general i col·lectiu de tota la ciutadania.
I, d'una manera molt clara, també donant un exemple en el que deuen ser unes polítiques energètiques fetes amb certa coherència.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Serra.

Per a fixar posició, pel Grup de Compromís, té la paraula el senyor.
.
.

El senyor Morera Català:

Sí, moltes gràcies, senyor president.

Efectivament, des del Grup Compromís considerem que el futur de l'energia passa per les renovables.
No som partidaris d'incrementar la nostra dependència greu, gravíssima, que tenim en l'energia d'origen fòssil, ja siga el petroli o l'urani.
I només hem de vore el que ha passat durant la setmana de Falles, durant estos últims quinze dies, per a vore que el futur no passa ni per l'energia nuclear -com sí que defensen alguns grups parlamentaris- i tampoc passa per l'energia derivada del petroli -com hem pogut vore en Líbia i en el preu en què se troba esta font d'energia fòssil-.
És evident que tenim una gravíssima dependència i que cal apostar per energies alternatives sostenibles, entre elles la
solar.
Nosaltres som absolutament partidaris de l'energia solar.

Considerem que els avanços tècnics dels últims vint anys permeten un futur molt positiu per a este tipus d'energia.
I lamentem les decisions unilaterals i retroactives, per part del
govern central, que han impedit que l'única indústria que tenim amb certa vigència puga aconseguir els objectius que els havien marcat.
I, en eixe sentit,
lamentem els pals a les rodes, inclús de forma retroactiva, que s'està fent per part del govern central, que ha merescut, inclús, un toc d'atenció en forma de decisió de la Unió Europea al Govern d'Espanya.

Dit això, entenem que la Generalitat valenciana hauria d'assumir una acció més eficaç respecte al que és la creació i potenciació de l'energia solar al nostre territori.

Per tant, tot i que esta iniciativa arriba, per part del Grup Popular, tard, el
nostre grup ha presentat moltes iniciatives que no han mereixcut el suport del
Grup Popular, però entenem que es podia fer millor.
¿Millor, per què?
Perquè entenem que el problema que n'hi ha en estos moments és que n'hi ha molt de microproductor i ara caldria una acció eficaç dels poders públics, i poders públics com la Generalitat valenciana seria essencial per a evitar els desgavells
que s'estan cometent per part dels poderosos respecte als 50.
000 microproductors que n'hi han en tota Espanya.

En eixe sentit, no entenem.
.
.
, tot i que la proposta és una proposta de dir-li al govern valencià el que en estos moments s'ha fet de forma molt insuficient, es tenia d'haver fet d'una forma molt més potent, molt més concisa, molt ampla, les realitats és que s'han fet en este camp, per part del govern de La Generalitat, han segut pobres,
se podria fer molt més, però no entenem per què se planteja que no pot tindre una titularitat pública la generació de quilovat a través de l'energia solar i se plateja en la proposta de resolució ja, directament, la realització d'un concurs públic de concessió, quan ara el que tocaria és que els poders públics donaren exemple, no només en la producció, sinó d'enfrontar-se a un govern central que està apostant per la nuclear, però també als poderosos com Iberdrola.

Tenim una empresa, Iberdrola, de la qual ja no sabem el 6% si és de Bancaixa, si és de Bankia, de qui és, ja no ho sabem, però que actua en un règim de monopoli a casa nostra, amb el que això suposa d'evitar la competència d'altres productors.
I en eixe sentit nosaltres entenem que els microproductors,
la xicoteta i mitjana empresa, els autònoms que han apostat d'una forma decisiva per l'energia solar, es vorien molt afermats, molt aixoplugats, molt defensats per un
poder públic que plantejara reivindicacions no només a esta gran empresa, a la qual se li han d'entregar.
.
.
, se li ha d'introduir en la xarxa l'energia solar, sinó també un govern central que ha donat marxa enrere i ha canviat la seua política energètica als 180 graus.

En eixe sentit, tot i que entenem que esta proposta està ben encaminada, no entenem la proposta de resolució de concurs públic de concessió.
En eixe sentit, nosaltres, tot i ser plenament convençuts que el futur dels valencians, i potser de la humanitat, passa per la busca d'energies sostenibles de futur que suposen, progressivament, superar la dependència energètica de l'energia d'origen fòssil, nosaltres, tot i que compartim els objectius de la proposta, per eixos dos
motius, primera, perquè arriba tard, i, segona, perquè es podria fer millor, no anem a donar suport positiu a la proposta i ens hi
abstindrem.

Moltes gràcies, senyor president.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Morera.

Sí, senyor Signes, per a fixar posició per part del Grup Parlamentari Socialista.

El senyor Signes Núñez:

Sí, gràcies, president.

El meu grup votarà a favor de la proposta de resolució que presenta el Grup Popular.

Ara bé, volem denunciar que esta proposició no de llei, al nostre parer, no té altra finalitat que la de sumar iniciatives a dos mesos d'eleccions, però, sobretot, encara que, evidentment, esta no és la voluntat del Partit Popular, esta proposta deixa constància de tres qüestions fonamentals.

La primera d'elles, que l'Aven, l'Agència Valenciana de l'Energia, ha exercit una deixadesa total al llarg de tota la legislatura pel que
fa a la posada a disposició de la ubicació d'instal·lacions solars fotovoltaiques de tots els edificis públics de titularitat autonòmica, una cosa que moltes altres institucions sí que vénen fent des de fa anys, i després els en donarà algun exemple.

En segon lloc, que el Grup Popular ha tardat quatre anys en percebre que esta
actitud de la Conselleria d'Infraestructures i de l'Aven ens ha fet perdre moltes possibilitats en una política energètica de potenciació de les renovables, en general, i de l'energia fotovoltaica, en particular, una energia que, com s'ha dit, i en la línia de la proposta de resolució d'ubicar les plaques solars en cobertes d'edificis públics, s'afegiria a la tendència d'ubicar les instal·lacions en horts solars a ras de terra, la proliferació dels quals està provocant importants impactes mediambientals negatius.

I, en tercer lloc, és materialment impossible que esta proposició no de llei, en cas de ser aprovada, com ho serà, puga materialitzar-se en la present legislatura, i molt menys donar-ne compte
a aquestes Corts abans del 21 de juny.

Senyories, és cert que cal una migració cap a models energètics més sostenibles, és cert que cal potenciar les energies renovables, és cert que hem de promoure l'energia fotovoltaica, és cert que ubicar les plaques sobre cobertes d'edificis públics reduïx l'afecció al territori i aconseguix que els pols de generació, com diu la PNL, l'exposició de motius, coincidixquen amb els de consum, encara que açò últim és més evident en l'energia solar tèrmica que en la fotovoltaica.
És cert que la superfície de cobertes d'edificis públics de La Generalitat, com diu també l'exposició de motius de la PNL del Grup Popular, és immensa.
És cert que la seua cessió mitjançant concursos públics de concessió podria, com s'ha dit, activar este sector, aprofitar econòmicament un actiu immobilitzat, al que fea referència el senyor Serra, i fins i tot aconseguir també, com dia el senyor Serra, ingressos econòmics per a La Generalitat via cànon.
És cert.

Però la pregunta és: si tot això és tan obvi, ¿per què no s'ha fet fins ara, a pesar que esta no és la primera vegada, com ha dit el senyor Morera, que es demana per banda del
grups de l'oposició i ha tingut sempre el vot negatiu del Partit Popular?
¿Per què abans no i per què ara sí?
Hem perdut un temps preciós en implantar el que el Partit Popular ara, en este moment, planteja i que a
nosaltres ens pareix bé.
¿Per què el Grup Popular ha d'exigir-li al conseller Flores, a la conselleria i a l'Agència Valenciana de l'Energia, que posen en pràctica una cosa que ja haurien d'haver fet?

La resposta, senyories, també és òbvia: perquè el Consell està fracassant estrepitosament en la seua política de renovables.
I, si volen, els recorde l'incompliment del pla eòlic valencià, en la seua primera fase, reconegut pel conseller en l'última interpel·lació en el ple, a on estem pràcticament al 50% de la consecució d'energia que es plantejava la primera fase, i la paràlisi de l'inici de la segona fase del pla eòlic valencià.

Per acabar, miren, en l'Alcúdia, que és el meu poble i del qual he segut, com saben, alcalde setze anys, a dia de hui,
a dia de hui hi ha més de tres mil plaques solars en sostres d'edificis públics, tres mil plaques solars, que en 2010 han generat 620.
000 quilovats per
hora, en l'Alcúdia.
Començàrem en 2005 amb la instal·lació de plaques en propietat, en la línia que demandava el senyor Morera, i ja en 2009 passàrem a utilitzar el règim de concessió, i com l'Alcúdia, senyories, moltíssims ajuntaments, moltíssimes institucions públiques que duen molt de temps fent eixes actuacions.
I mentrestant, vostés, senyors del Grup Popular, ¿en què pensaven?

Com he dit al principi, encara que este acord que hui sí que prendrem, perquè el proposen vostés, aplegue tard, anem a votar a favor, perquè més val tard que mai.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Signes.

Sí, senyor.
.
.
, per a rèplica al senyor Signes.
Té vosté la paraula.

El senyor Serra Cervera:

Moltes gràcies.

Mire que me costa replicar quan van a votar a favor, però sí que crec que cal ser coherent.

Vosté ha parlat de tres arguments que els tres cauen pel seu pes.
Primer parla que l'Agència Valenciana de l'Energia ha deixat passar el temps, i no és veritat.
L'Agència Valenciana de l'Energia ha estat impulsant, coordinant i donant-li molt de sentit a la política energètica en la Comunitat Valenciana, i, principalment, suplint en matèria de renovables els canvis que fea un govern central que no tenia criteri, que
no tenia rumb i que a base de decret llei l'única cosa que anava fent era crear inseguretat jurídica en un sector que és fonamental, que és estratègic i que era molt important per a tot el nostre país.

Per tant, jo crec que el Partit Socialista ahí no té cap autoritat per a parlar amb credibilitat de com se deuen fer les coses.
Els
canvis de criteri que han fet, la inseguretat jurídica i hui com està el sector de les renovables, ¡com està el sector de les renovables!
, jo crec que deslegitima molt eixes crítiques.

En segon lloc, vosté parla que el Grup Parlamentari Popular ha estat durant quatre anys que no ha
reconegut esta situació.
No és cert, hem denunciat i hem dut iniciatives per a parlar del que estava passant
amb les renovables, i hui sabem que el govern de La Generalitat ha fet esforços al llarg d'estos anys, i li puc parlar d'exemples com els de Ferrocarrils de la Generalitat, a on ha fet inversions
importants i s'han posant en marxa no els milers de plaques que el senyor Signes diu que en el
seu municipi s'han posat, ¡moltíssims més milers de plaques!
, ¡moltíssims més!

Sobre la base d'això, el que demanem és un pla perquè el conjunt dels edificis de titularitat de l'administració puguen estar jo crec que donant eixe servici, i puguen estar fent i competint
per les quotes que el govern socialista de Madrid ha imposat al conjunt de la
societat, eixa teoria de limitar-ho tot, i també anem a limitar el creiximent, en este cas de les renovables.
Perquè la teoria de quotes és un invent nou, no és un invent de quan se va impulsar el sector de les renovables en Espanya.
El
problema és que la mala planificació, la mala gestió, duen després a tindre de prendre eixes mesures, i vosté ho sap perfectament, que eixos errors en la planificació, que eixos errors en la visió d'un sector estratègic, hui estan duent a molta gent a tindre problemes seriosos.

I després vosté aposta perquè diu que no se materialitzarà en esta legislatura.
Doncs, mire, senyor Signes, si no se materialitza en esta,
no passa res, estem convençuts que esta iniciativa, al pròxim govern que ixca de les urnes el dia 22 de maig, li servirà.
I jo li dic, subjectivament i com a part implicada, pense que serà un govern del Partit Popular, per voluntat majoritària dels ciutadans.
Mos esperarem al 22, però li ho dic amb absolut convenciment, serà un govern del Partit Popular, presidit pel president Camps, i serà el que impulsarà estes iniciatives, que tindran plena validesa.
I espere que vosté, com a portaveu, si pot ser, del seu grup en l'oposició en esta matèria.
.
.

El senyor president:

Senyor Serra, (inintel·ligible) .
.
.
.

El senyor Serra Cervera:

.
.
.
continue -acabe de seguida-.
.
.
, continue recolzant estes iniciatives, que són bones per al conjunt de la societat, que són necessàries, i l'única cosa que estem fent és donar-li coherència a una política energètica compromesa amb les renovables des de fa molts anys, a pesar dels canvis de
criteri del govern del senyor Zapatero i dels problemes que ha generat en el
sector de les renovables, com vostés molt bé saben i coneixen.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Serra.

Sí, senyor Signes, té vosté la paraula.

El senyor Signes Núñez:

Gràcies, president.

A mi també me costa molt tindre de contestar-li al senyor Serra quan anem a votar els dos
grups a favor d'esta proposició no de llei, però simplement i molt curt, dir-li, mire, senyor Serra, nosaltres sí que tenim autoritat moral per a dir el que hem dit, tenim l'autoritat moral d'haver exigit esta qüestió al llarg de la legislatura en diverses ocasions, igual que el grup Compromís, i haver tingut el vot en contra del Partit Popular, i, per tant, tenim l'autoritat moral de, en este moment, votar a favor i recolzar una iniciativa que
nosaltres venim demanant durant molt de temps.

La proposta de resolució que vostés plantegen és que s'aprove un pla d'instal·lacions solars fotovoltaiques sobre edificis de titularitat autonòmica mitjançant el desenvolupament de concessions, i vostés, reiteradament, fan referència a la llei que estableix les quotes, que és de 2008.
Mire, abans de 2008 no estava la política de quotes, i vostés han fet el que.
.
.
, l'Agència Valenciana de l'Energia pot haver fet el que vosté vullga dir ací que ha fet, però fins a 2008, l'Agència Valenciana de l'Energia i la Conselleria d'Infraestructures no ha elaborat un pla global que ara demanen per a la instal·lació en sostres autonòmics.
I després de 2008, quan s'implanta la política de quotes i, en el seu preàmbul, l'exposició de motius, vostés diuen o plantegen que ens hem de donar pressa per a intentar captar les màximes quotes possibles, doncs, de 2008 a 2011 tindrien d'haver-se donat eixa pressa per a intentar captar el màxim nombre de potència per a captar el màxim nombre de quotes que establix la llei.

Per tant, reitere, reitere les qüestions que he dit abans, les reitere, pense que açò vostés haurien d'haver-ho plantejat molt abans.
Ha aplegat tard, benvingut siga de totes formes,
però ha aplegat tard.

I jo acabe dient el que he dit sempre, és a dir, no entenc, ni entendré mai quan propostes que són bones per a la Comunitat Valenciana plantejades pels grups de l'oposició tenen el vot en contra del Grup Popular i eixes mateixes proposicions quan les
planteja el Grup Popular són bones, però, no obstant això, sí que tenen el vot a favor en este cas del Grup Socialista.
No ho entenc.
És la seua política reiterada de dir el que jo dic, encara que siga el mateix que vostés, és bo, però quan vostés diuen el mateix que jo, com diuen vostés, és mal.
No ho entenc.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Signes.

Conclòs el debat, senyories, anem a passar a la votació.

Vots a favor de la proposició?
14.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
1.
Per 14 vots a favor i 1 abstenció queda aprovat.

Proposició no de llei sobre la reducció del preu dels bitllets i l'establiment d'un abonament per als viatges en AVE València-Requena, presentada pel Grup Parlamentari Popular (RE número 71.
882, BOC número 289)

El senyor president:

Senyories, anem a passar al segon punt d'avui, que és l'antic nou.
M'han arribat de part dels grups la seua decisió de passar a votació directament este punt sense debat.
Per tant, presa en consideració de la Proposició no de llei sobre la reducció del preu dels bitllets i establiment d'un abonament per als viatges en AVE València-Requena, presentada pel Grup Parlamentari Popular.

Vots a favor?
Per unanimitat queda aprovada.

Proposició no de llei sobre la inclusió, per part del Ministeri de Foment, de la línia ferroviària Madrid-Conca-València com a d'interés públic, presentada pel Grup Parlamentari Popular (RE número 71.
883, BOC número 289)

El senyor president:

Senyories, passem al següent punt de l'ordre del dia, que és el número tres en la relació anterior: presa en consideració de la Proposició no de llei sobre la inclusió per part del Ministeri de Foment de la línia ferroviària Madrid-Conca-València com d'interés públic, presentada pel Grup Parlamentari Popular.

Per a la seua defensa té la paraula el senyor Serra.

El senyor Serra Cervera:

Moltes gràcies, senyor president.

En esta proposició no de llei, que creiem que és molt important pel que representa per al tràfic ferroviari de mercaderies en la Comunitat Valenciana volem partir de
donar-li un clar recolzament a l'estudi que han fet les cambres de comerç de València i de Conca, aixina com tots els estudis de la mateixa Conselleria d'Infraestructures i Transports de La Generalitat per a poder potenciar el
transport de mercaderies per esta línia de Madrid-Conca-València.

Senyories, l'aposta per l'AVE per part dels governs del Partit Popular i la confiança i la credibilitat en l'AVE és total i absoluta i creem que és absolutament compatible amb l'existència d'un projecte de la importància i de la solidesa de l'AVE com el que puga haver-hi d'una manera clara una línia ferroviària, com la que hi ha de Madrid-Conca-València, que siga d'interés públic.

La línia ferroviària que unix Utiel amb Conca, Madrid i València, presenta des de fa alguns anys una falta d'inversions molt gran en el seu manteniment i en la seua modernització que l'ha feta que siga poc competitiva i poc atractiva per als possibles viatgers i
hui en dia encara menys.
Però la línia de tren convencional està en gran part de la seua extensió no sols sense desdoblar, ni electrificar sinó moltes vegades en un manteniment pràcticament mínim o irrisori que no és el que hauria d'acompanyar a una infraestructura d'estes característiques.

Com hem dit, el tren d'alta velocitat és un transport absolutament eficaç, necessari i determinant per als recorreguts que està traçat.
I que tan de bo en la Comunitat Valenciana puga vore's la seu culminació en els terminis que estem reclamant-li al govern central.
Però en cap cas pot substituir a un corredor ferroviari com l'actual, que és un element de mobilitat necessari per a les comarques de la plana d'Utiel Requena i la Foia de Bunyol.

Com he dit, les cambres de comerç de València i de Conca han fet un estudi de viabilitat que recomana la potenciació d'esta línia per a l'ús de mercaderies, com una alternativa clara al transport per carretera.
D'eixe estudi es desprén que és perfectament viable compatibilitzar el tràfic actual de mercaderies i els tràfics regionals amb tràfic de mercaderies d'alta capacitat de transport, tenint en compte a més que l'eficiència energètica del ferrocarril és quatre vegades superior a la del camió i l'emissió de contaminants és sis vegades inferior.

En eixe estudi s'establixen tres plataformes logístiques localitzades en Conca, en Tarancón i en Utiel, coincidint d'esta forma amb les previsions de l'estratègia logística de la Comunitat Valenciana que també aposta per un ús d'esta línia per a les mercaderies i per a la plataforma d'Utiel.

Si finalment se confirma que tal com pareix ser l'opinió del ministeri és desviar el transport de mercaderies per la línia d'Albacete amb un recorregut i amb un major cost, el que succeiria és que es condemnaria esta línia definitivament per falta d'ús i d'inversions i s'haurien de prendre una sèrie de decisions en contra dels interessos generals i dels interessos econòmics en este cas de la Comunitat Valenciana i dels sectors empresarials molt
importants.

Senyories, per la preocupació que es té en esta matèria, el passat dia 30 de setembre en el Senat, el Grup Parlamentari Popular presentà una iniciativa a la comissió d'infraestructures en la qual instava el Ministeri de Foment a que s'incloguera, en la llista que ha de presentar al Consell de Ministres, abans del
dia 30 de novembre, la línia del ferrocarril convencional entre Madrid, entre Conca i València, per a la consideració d'esta com a d'interés general.

Esta iniciativa va ser aprovada en el Senat, encara que no comptà amb el recolzament del Grup Socialista, però va ser aprovada pel conjunt dels senadors en la comissió d'infraestructures, els senadors del Grup Parlamentari Popular i de la resta de
grups, encara que els socialistes no recolzaven la iniciativa.
Cap senador
socialista d'esta terra apuntarà en esta direcció el que hauria d'haver sigut un pronunciament ja polític d'importància.

A tenor de l'acord del Consell de Ministres de 30 de desembre de l'any passat, la inclusió dins dels servicis que regiran per les obligacions d'interés públic de la línia ferroviària Madrid-Conca-València, suposaria la garantia de la seua continuïtat i la seua millora, a més que dita infraestructura podria tindre el recolzament econòmic de la mateixa Unió Europea.

El Grup Parlamentari Popular el que demana en este cas és que en este cas se li diga al Ministeri de Foment que tinga en compte els
estudis de viabilitat que han fet les cambres de comerç de les dos comunitats autònomes, la cambra de comerç de Conca i la cambra de comerç de València, així com els estudis de la mateixa Generalitat valenciana, a través de la conselleria corresponent, per a potenciar el transport de mercaderies
per esta línia pels avantatges que oferix a altres alternatives, com puga ser la d'Albacete, i a prendre les mesures necessàries perquè això se puga desenrotllar, així com definir la línia convencional de ferrocarril Madrid-Conca-València com una línia d'interés general.

Hi ha raons econòmiques, hi ha raons estructurals i sociològiques que donen raó per anar en eixa direcció.
Hi ha hagut un pronunciament del qual en l'àmbit polític en el senat d'Espanya els socialistes no han recolzat esta proposta.
L'únic que demanem ací és que hi haja una veu unànime al voltant d'esta en estes Corts i que puguem traslladar al Ministeri de Foment la unanimitat
de tots els grups parlamentaris al voltant d'esta infraestructura per competitivitat, per necessitat, per situació estratègica de la Comunitat Valenciana i de les mercaderies en esta, per la importància que té el port de València i alguns sectors industrials importants que tenim que necessiten un tràfic de mercaderies competitiu en tota Espanya.
Ara que s'està parlant de l'impuls al corredor mediterrani i de la necessitat que els nostres productes per
a ser competitius estiguen en Europa en condicions de preu i de temps
raonables, no podem permetre'ns el retardar o el perdre eixa competitivitat amb la resta d'Espanya.

Per tant, entenem que el recolzar esta petició al Ministeri de Foment l'únic que fa és donar-li fortalesa als arguments i a les posicions que ha mantingut en este
cas la Generalitat valenciana davant el govern de Madrid de la necessitat que
esta línia ferroviària continue sent d'interés general i que se puga tindre en compte el que diu la societat civil, en este
cas a través de les cambres de comerç.

Moltes gràcies, senyor president.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Serra.

Per a fixar posició, pel Grup Parlamentari Compromís té la paraula el senyor Morera.

El senyor Morera Català:

Moltes gràcies, senyor president.

El nostre grup parlamentari donarà suport a esta proposta del Grup Popular en coherència als nostres plantejaments d'afavorir el que és el transport ferroviari i donar-li una vigència davant el de carretera que des del nostre punt de vista crea més impacte en el territori i està en una situació que s'ha de reconvertir.
S'ha de reconvertir, perquè el preu de la gasolina és impossible, no té perspectives de baixar i inclús des de la Unió Europea ja s'està plantejant la directiva, l'eurovinyeta que penalitzaria el transport per carretera.

En eixe sentit, nosaltres donarem suport, però ens agradaria fer una reflexió sobre per què no és possible ja tindre esta línia, entre altres coses, perquè si haguérem fet el que han fet altres estatuts d'autonomia, el d'Andalusia sense anar més lluny, ara en estos moments disposaríem d'una inversió al voltant de dos mil cinc-cents milions d'euros de l'estat superior a la que tenim ara en els cinc anys que fa que no incorporaren en
el nostre estatut la clàusula d'inversió pública territorialitzada dels pressupostos generals de l'estat.

Hem perdut posicions i ara mos enfrontem, efectivament, davant una perspectiva
de rescissió de les inversions públiques, derivada d'una crisi econòmica i de la minva de recursos públics per a fer front a les necessitats que tenim plantejades.
Només cal vore els actuals pressupostos de La Generalitat o els pressupostos de l'estat i abordem una perspectiva de reducció d'estes inversions.
Per tant, s'haurà de prioritzar.
Dins d'eixa priorització, nosaltres hem de reclamar, entenc, com a valencians, un tracte més just després de passar tants i tants anys, tots els anys, des que hi ha democràcia, amb una inversió inferior a la que ens pertoca.
I, en eixe sentit, si esta és una prioritat, doncs endavant.
El que està clar és que ens juguem el gran futur, ens juguem un futur logístic de situar les nostres mercaderies en un mercat cada vegada més competitiu i ho hem de fer en les millors condicions i el tren és una d'eixes millors condicions.

El passat dia 16 de març es va presentar l'estudi informatiu del corredor mediterrani i de la mateixa manera que es va
presentar n'hi han algunes qüestions que tècnicament s'hauran de millorar, però hem de reconéixer el valor d'esta presentació per part del ministre.
Però de la mateixa manera se va xifrar en uns 52.
000 milions d'euros la inversió i al mateix temps es va dir.
.
.
, que crec que anava per ahí el que van reflectir alguns mitjans de comunicació, però al mateix temps es va dir que l'estat no tenia un dur per a fer front a esta inversió.

Per tant, estem en una situació.
.
.
, bé, no ho sé, però ens va dir és que estàvem en un moment.
.
.
(Remors)

El senyor president:

Senyories.

El senyor Morera Català:

Vull dir amb això que tan necessari és el corredor mediterrani com totes les inversions que calguen per a millorar el
transport per ferrocarril de les nostres mercaderies i transport dels
ciutadans.
I en este sentit donarem suport a esta iniciativa perquè va avalada amb l'acord de la cambra de comerç de València i la cambra de comerç de Conca.

No obstant, manifestem les nostres reserves, perquè en una conjuntura en què sempre som penalitzats per les inversions públiques de l'estat i en una conjuntura de rescissió de pressupostos públics caldrà prioritzar les inversions més efectives per al nostre futur més sostenible i de transport ferroviari de mercaderies.

Moltes gràcies, senyor president.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Morera.

Pel Grup Parlamentari Socialista té la paraula el senyor Signes.

El senyor Signes Núñez:

Gràcies, president.

Senyories.

La línia convencional de viatgers Madrid-Cuenca-València no es va a tancar i seguirà en funcionament de forma conjunta amb la nova línia d'alta velocitat.
Estes són les paraules del ministre Blanco, el 23 de novembre passat, en la inauguració de l'estació de Cuenca, que és el mateix compromís que va prendre, el mateix ministre Blanco, en l'acte oficial d'inauguració de l'estació de Requena.

Declaracions i compromisos públics, senyories, com estos, se n'han pres molts i vostés els coneixen.
Compromisos públics del ministre de Foment, del secretari general de Transports -senyor Cachafeiro-, de Renfe, etcètera, etcètera.
Els trens convencionals estan circulant i van a seguir circulant amb tota
normalitat.
Però, per a que açò siga possible, s'ha hagut de treballar molt, moltíssim.

Vostés diuen, en la seua exposició -i vosté ho acaba de reiterar, senyor Serra- de motius, que esta línia ferroviària presenta una notable falta d'inversió en el seu manteniment i modernització, que l'ha feta poc competitiva i gens atractiva per a possibles viatgers.
I és curiós que siguen, precisament, vostés, qui facen esta afirmació, senyor Serra.

Miren, durant els huit anys de govern d'Aznar es van invertir, en esta línia, tres milions i mig d'euros.
En sis anys de govern de Zapatero, 13 milions d'euros.
Per tant, és curiós, senyor Serra, que vostés vinguen presentant ara, ací, estes iniciatives per al tren convencional, i quan governaven en Espanya no se'ls ocorreguera ninguna.
Ninguna idea ni ninguna iniciativa.
És ara quan se'ls ocorren, quan estan en l'oposició.
I és que, vostés, canvien el discurs quan se'ls desmunta, com Groucho Marx.
Vostés han anat canviat el seu discurs a mesura que el Govern d'Espanya ha anat solucionant qüestions.

Podem començar per les declaracions d'Álvarez Cascos, quan era ministre de Foment -vull recordar-li-ho, senyor Serra-, que afirmava la inviabilitat de l'alta velocitat i del tren convencional -dixit Álvarez Cascos.

Podem seguir per l'actual alcalde de Conca, senyor Pulido -del seu partit, del Partit Popular-, quan el 31 de març de 2010 li deia al conseller d'Ordenació del Territori, de Castella-la Manxa, que «para cuatro gatos que suben, habría que cerrar la vía convencional», mitjans de comunicació de l'1 d'abril de 2010.

I podem acabar pel canvi de posició del Partit Popular, en tan sols dos mesos i mig, en el seu posicionament
respecte d'este tema en el Senat i en el Congrés.
Vosté ha fet referència al Senat.
Però anem a vore, vostés, en la seua PNL, fan referència a la moció que el Partit Popular presenta en la comissió d'infraestructures del Senat el 30 de setembre de 2010, instant Foment a que
incloguera esta línia convencional com d'interés general.
Però vostés en la PNL, i vosté en la seua intervenció, amaga que el 15 de desembre -és a dir, dos mesos i mig després-, en la comissió d'infraestructures del Congrés, el Partit Popular presentà -i es va debatre- una proposició no de llei on desapareixia la petició de declaració d'interés general i, simplement, demanaven el manteniment dels serveis -en castellà «el mantenimiento de los servicios de la línea convencional».

A part de marejar i intentar confondre el personal a dos mesos d'eleccions, a què juguen, senyor Serra?

En l'exposició de motius de la seua PNL, a banda d'estar impregnada de mentires, com l'afirmació que el ministre Blanco -ho diuen- ha qüestionat la continuïtat d'esta línia -és mentira-, barregen transport de viatgers amb mercaderies, amb una facilitat que porta a
la confusió, realment esbalaïdora.
No mencionen, per a res, el Pla estratègic per a l'impuls del transport ferroviari de mercaderies en Espanya, presentat en la
conferència sectorial, ministeri-comunitats autònomes, de 14 de setembre de 2010; consensuat amb totes les comunitats autònomes, amb totes, inclosa la nostra -no voluntat del ministeri, consensuat-; i treballada, conjuntament, des de març fins setembre de 2010, on es fixa una xarxa bàsica de mercaderies i una priorització de terminals que ara obvien en la seua PNL.

Senyories, tenim un conseller d'Infraestructures, i tot el Consell, que a Madrid diu una cosa i ací una altra.
Diuen coses diferents quan en la conferència sectorial consensuen este document de mercaderies i el que diuen quan
arriben a la Comunitat Valenciana.

Mire, senyor Serra, per a acabar, la línia convencional Madrid-Conca-Comunitat Valenciana té garantida la seua continuïtat i les seues inversions -o les inversions en ella.

No obstant, adone's, el meu grup votaria favorablement a demanar que es declare d'interés general eixa línia convencional.
Votaríem favorablement.
Dels dos punts, a eixe punt votaríem favorablement.
Però el punt 1 de la seua proposta de resolució es contradiu, totalment, amb l'acord amb Foment respecte a les mercaderies i inclòs dins del pla estratègic a què m'he referit abans; cosa que no entenem si no és en clau, purament, conjuntural i electoralista, senyor Serra, per la qual cosa
anem a abstindre'ns.

Repetisc, nosaltres votaríem favorablement a demanar que es declare d'interés general una línia convencional, que té garantida la continuïtat i les inversions.
Però no entenem, per a res, que fent al·lusió a un estudi de la Cambra de Comerç de València, vostés obvien un compromís i un acord consensuat pel senyor Flores en Madrid -quan se va elaborar este Pla estratègic per a l'impuls del transport ferroviari de mercaderies en Espanya, presentat el 14 de
setembre de 2010-, on el tema eren mercaderies, el senyor Flores diu sí a l'opció que el Govern d'Espanya li dóna per a prioritzar les mercaderies València-Madrid, per Albacete.
I, a més, definix uns nodes logístics -que, per cert, en la seua estratègia logística de la Comunitat Valenciana, vostés no l'han consensuada a Madrid, però bé-, ací establix uns nodes logístics amb els quals també el senyor Flores està d'acord.
I açò ix per consens de totes les comunitats autònomes.
I vostés, ara, ací, hui, plantegen una via de mercaderies València-Madrid total i absolutament diferent a la que diu el pla estratègic que va ser, com dic, consensuat i avalat, amb el vistiplau del senyor
Flores.
No ho entenc.
La veritat és que no ho entenc, si no és que siga pura estratègia electoral, pur interés de marejar i pur interés d'embolicar-ho tot.

Però jo vull ser molt clar.
Repetisc, si és possible passar a votació, de forma separada -supose que no- els dos punts que vostés plantegen en la seua proposta de resolució, nosaltres votarem favorablement a demanar que es declare d'interés general la línia convencional de passatgers Madrid-Conca-València; a pesar que, repetisc, té garantida la seua continuïtat i té garantides les seues inversions.

Però el punt 1 de la seua proposta de resolució, com anem a votar-lo a favor?
, si vostés ja s'han definit per una opció, en Madrid, i està plasmada en este pla estratègic.
Si el votàrem a favor, quin paperot faríem ací nosaltres?
Vostés van a fer-ho, però bé, allà vostés.
El paperot que van a fer en la seua votació i en el que proposen en el punt 1, allà vostés el paperot que van a fer i com deixen el conseller Flores, que ha avalat esta
opció de línia de mercaderies.
Allà vostés.
Però nosaltres no estem disposats a fer eixe paperot.

Per tant, votaríem sí a la declaració d'interés general de la línia convencional de passatgers.
Però no estem disposats a votar sí a una cosa que va en contra del que el Consell ha pactat amb el Ministeri de
Foment, en Madrid, i ve plasmat en este document.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor Signes.

Vosté ha fet una proposta d'esmena d'aproximació -in voce- que és possible reglamentàriament fer-la; però és cosa del grup parlamentari proposant, senyor Serra, el dir si sí o si no.

Senyor Serra, té vosté la paraula.

El senyor Serra Cervera:

Moltes gràcies, senyor president.

De la meua intervenció entendrà vosté que no va a acceptar-se esta proposta per part del Grup Socialista.
Perquè, una vegada més, veiem com els socialistes, a l'hora d'arrimar el muscle, no estan al costat de la Comunitat Valenciana.

Hem vist que el portaveu del Grup Socialista parlava de les declaracions i els
compromisos del senyor Blanco.
I jo, què vol que li diga, pregunte-li vosté al senyor Alarte per la paraula del senyor Blanco, que crec que encara està esperant-lo estes Falles per a que vinga i que vaja i que estiga en Castelló amb vostés el passat diumenge.
Crec que eixa és la paraula que tenen vostés amb vostés mateixa.
Per tant, per tant, senyories, no se podia -jo crec- esperar menys que el mateix que feren vostés en el Senat van a fer ací, en este cas.

Els socialistes valencians en el Senat donaren l'esquena i digueren que no estaven d'acord en que fóra d'interés general la línia.
I vostés, hui, excusant-se en que no respecten ni recolzen els estudis de les cambres
de comerç.
.
.
I jo entenc que els socialistes valencians diguen que el que faça la Cambra de Comerç de Conca els dóna igual, me pareix bé; però que tiren per terra el treball de la Cambra de Comerç de València, el que representa i el que diu, és molt gros.
I això els posiciona a vostés, d'una manera molt clara, en la marginalitat política, que és la falta d'interlocució, la falta de coneixement i la falta d'asseure's a parlar amb algú.
És que, ni a les cambres de comerç volen escoltar.
Vostés s'han tapat les orelles.
S'han tapat les orelles i, inclús, s'han tapat també la vista i van, de manera direccional, com diríem, per la via del tren, de manera recta, on vostés saben que van.

Perquè, mire, li puc dir que mosatros, en la nostra petició -i vaig a llegir-li-ho-, li diguem que se tinga en compte l'estudi de viabilitat de les cambres de comerç de València i de Conca, aixina com els estudis de la Conselleria d'Infraestructures i Transports de La Generalitat per a potenciar el transport de
mercaderies per esta línia, pels avantatges que oferix a altres alternatives.
Dir això i assumir això no crec que tinga un cost polític per als socialistes valencians; ni que trenque la coherència del Govern d'Espanya, en els acords que tinga en el conjunt de les autonomies, el fet que es
valoren eixes coses.

Per tant, no té justificació política que els socialistes no recolzen esta iniciativa.
No la té.
.
.
, única i exclusivament, que és la de no estar al costat d'esta iniciativa perquè prové del Grup Parlamentari Popular.
Eixa és l'única excusa de fons que vostés tenen i que els situa, una vegada més, en la marginalitat i en la llunyania de la societat valenciana.

Senyories, definir la línia convencional de Madrid-Conca-València com d'interés general deu estar per damunt de moltes coses.
Però encara que vostés no respecten, ni valoren, ni aplaudisquen, i li donen l'esquena als treballs de la Cambra de Comerç de València, és allà la seua responsabilitat i, una vegada més, la falta de respecte que li tenen al conjunt de la societat valenciana, en
este cas.
.
.

El senyor president:

Senyor Serra, vaja acabant.

El senyor Serra Cervera:

.
.
.
vertebrada i representada -vaig acabant- a través de la cambra de comerç.

Crec que estaran molt agraïts, una vegada més, al respecte que els socialistes valencians li tenen a les iniciatives de la
societat civil en la Comunitat Valenciana.

Però, bé, mentre vostés facen això, no patisquen, altres escoltarem la societat valenciana i el conjunt i la
reivindicació davant de les necessitats que té la nostra terra.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor Serra.

Sí, senyor Signes, té vosté la paraula.

El senyor Signes Núñez:

Gràcies, president.

Mire, senyor Serra, la cambra de comerç es mereix cent mil vegades més respecte que es mereix el seu grup parlamentari.
Cent mil vegades més respecte.
(Remors) Ara i sempre.
I els seus informes són informes que es mereixen tot el respecte del món.
Perquè la Cambra de Comerç de València i totes les cambres de comerç de la Comunitat Valenciana sabem que treballen, a l'igual que el Grup Socialista i el Partit Socialista, pels interessos de la
Comunitat Valenciana.
Perquè nosaltres estem, hem estat i estarem sempre a favor i al costat dels interessos
de la Comunitat Valenciana.
Però, senyor Serra, també de la coherència.

I també, en tot moment, per molt que els pese, estarem per a destapar el doble discurs
que vostés estan mantenint en Madrid i estan mantenint ací.
I els ho repetisc, en el tema del transport de mercaderies, vostés estan mantenint un doble discurs en Madrid, a l'hora d'elaborar este pla estratègic de mercaderies, i el que hui està mantenint vosté ací, en esta proposició no de llei.

I mire, per a defensar els interessos de la Comunitat Valenciana el primer que
cal ser és coherent, i el que cal ser és seriós, i el que cal ser és sensat, i el que cal ser és.
.
.
, treballar d'una forma seriosa pels interessos de la Comunitat Valenciana i no com fa vosté.
Perquè si l'únic argument que vosté té per a donar, d'alguna manera, credibilitat a les paraules del senyor Blanco respecte a la
continuïtat de la línia convencional Madrid-Conca-València és no sé què de les Falles, doncs vosté se retrata vosté mateix.
Però, allà vosté.
Jo crec que el senyor Blanco ha donat unes mostres de mantindre la paraula en
el tema de l'AVE que ni el senyor Aznar, ni Álvarez Cascos, ni ningú de la retafila del seu partit quan governava a Madrid ha donat mai.
Va dir que
aplegaria l'AVE a València en 2010 i ha aplegat en 2010, enfront a les promeses incomplides d'Aznar, de Cascos i de tota la retafila de dirigents del seu partit que han donat
moltes dates per a l'arribada de l'AVE i no han complit cap.
Per tant, el senyor Blanco, infinitament més credibilitat quan dóna una paraula que qualsevol de vostés, infinitament més credibilitat i a les proves em remet.

Repetisc, senyor Serra, no parle només de la iniciativa del Senat, parle de la iniciativa del Congrés.
Sé que no té o no pot tindre ja opció de la paraula.
Però a mi m'haguera agradat que vosté m'haguera contestat perquè si en setembre en el Senat vostés demanaven que la línia convencional de passatgers fóra declarada d'interés general, per què el 15 de desembre -això el 30 de setembre en el Senat-, per què el 15 de desembre, dos mesos i mig després, en el Congrés ja no ho demanaven i demanaven que continuara el servei i que se millorara el
servei.
Per què?
Eixa és la seua coherència?
Eixa és la seua serietat?
Per què ho amaguen això?
Per què no ha explicat eixe canvi de posicionament del Partit Popular del Senat
respecte al Congrés dos mesos i mig després?

Mire, jo sé que pot molestar-li moltíssim que ací desvetlem la seua estratègia mentidera, jo sé que pot molestar-li moltíssim que la desvetlem.
Però estem en l'obligació de desvetlar-la perquè la societat valenciana sàpiga que vostés no defensen els seus interessos.
Vostés únicament mentixen amb fins electorals encara que això vaja en contra dels interessos de la Comunitat Valenciana, dels valencians i de
les valencianes.

Gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor Signes.

Conclòs el debat anem a passar a votació.
Vots a favor de la proposició no de llei?
9.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
6.
Per 9 vots a favor i 6
abstencions queda aprovada.

Proposició no de llei sobre la posada en marxa de mesures correctores que eviten els greus
problemes que els temporals poden ocasionar a les platges del Saler i de Pinedo
i a la platja de la Garrofera, presentada pel Grup Parlamentari Compromís (RE número 72.
074, BOC número 291)

El senyor president:

Passem al punt següent que està assignat amb el número 11, quart de la sessió d'avui: pressa en consideració de la Proposició no de llei sobre la posada en marxa de les mesures correctores que eviten els
greus problemes que els temporal poden ocasionar a les platges del Saler i de
Pinedo i a la platja de la Garrofera, presentada pel Grup Parlamentari Compromís.

Per a la seua defensa té la paraula el senyor Morera.

El senyor Morera Català:

Moltes gràcies, senyor president.

El que demanem en esta proposició no de llei és que es faça justícia i que s'aplique la legislació.
Hem trobat que l'ampliació del port de la ciutat de València va a contemplar, com és oportú i obvi i necessari, l'estudi d'impacte ambiental que va ser publicat pel BOE 196, de 16 d'agost de 2007.
Però ens hem trobat també que este estudi d'impacte ambiental, que parla dels impactes que anem a tindre a l'ampliació del port de València sobre les platges del sud i que se delimiten d'una forma molt clara, no s'han posat en marxa les mesures correctores, les correctores per evitar eixos
impactes que danyen no només les platges de Pinedo i el Saler, i molt concretament la platja de la coneguda
popularment com La Casbah, en el terme municipal de la ciutat de València, sinó que afecten també el Parc Natural de l'Albufera pels impactes de falta sedimentació i d'aportació d'arena en el que són les platges al sud.

Les seus senyories deuen conéixer, i per això ho portem ací a estes Corts Valencianes, que la declaració d'impacte indica que les autoritats pertinents -ara parlarem d'elles-, proposaran les mesures correctores per a evitar la regressió o l'excés de translació de les platges situades tant al nord com al sud de l'actuació.
Aquestes mesures es recolliran en un projecte específic promogut per l'autoritat portuària de València.

Davant esta situació, nosaltres mos hem reunit amb persones afectades per la falta d'estes actuacions concretes.
I considerem que ja va sent hora que se prenguen les
mesures oportunes a qui corresponga.
I a qui correspon?
Correspon, en primer
lloc, a la Direcció General de Costes el seguiment del Pla de vigilància de les afectacions costeres mencionades i als responsables d'aquesta regressió.
El responsable, efectivament, és l'autoritat portuària de València, però no hem vist per part d'esta autoritat l'adopció i el finançament de les mesures adequades per a resoldre un problema del qual és responsable de la seua ampliació.
És a dir, sabíem que anava a tindre un impacte, este impacte estava justificat per les
necessitats logístiques i de tindre un port molt important, el principal del mediterrani, pot
ser dels principals d'Europa, però sabíem que els costos que anava a tindre, els costos ambientals, eixa ampliació estaven perfectament delimitats en l'estudi d'impacte ambiental.
Sabem, per altra banda, que qui ha de corregir estes mesures és l'activitat portuària i sabem també que correspon a la Direcció General de Costes el seguiment del pla de vigilància.
Sabent tot això no s'ha fet res.

I, clar, els veïns afectats pels temporals de llevant i per la regressió de la seua platja és molt interessant vore com se trobem estes platges i les afeccions ambientals
que té.
No he tingut temps de dur-me els plànols, però visualment és molt clar.
I, per tant, mosatros considerem que la Conselleria de Medi
Ambient, Territori i Aigua no pot continuar de forma passiva davant este greu
problema mediambiental que perjudica i pot perjudicar no sols els béns, l'equilibri ecològic de les platges que hem assenyalat la de Pinedo, la de La Casbah, sinó que el Parc Natural de l'Albufera i concretament els ciutadans d'esta urbanització de La Casbah, que paguen els seus impostos i tributs al municipi de la ciutat
de València.

Què proposem?
Proposem que es faça justícia, que s'aplique la llei.
Proposem que estes Corts, esta comissió parlamentària, inste el govern valencià que amb caràcter d'urgència realitze les gestions necessàries davant l'autoritat portuària de València i la Direcció General de Costes perquè posen en marxa les mesures correctores, pal·liatives, contemplades en la declaració d'impacte ambiental, senyories, i s'eviten els gravíssim problemes que qualsevol temporal ha ocasionat, està ocasionant i en el futur no dubte que ocasionarà en les nostres costes i concretament en esta urbanització.

Estem demanant simplement que s'aplique la llei i que s'apliquen les mesures correctores.
S'ha sol·licitat per part dels afectats, tant a la Direcció General de Costes com a l'autoritat portuària de València, uns i altres es tiren la pilota, uns no responen, altres no actuen i la
casa sense agranar.
Per tant, jo crec que ha arribat el moment que se senta una
veu, la veu del poble valencià expressada a través d'esta comissió parlamentària, per a que se faça allò que se contempla.
I que segurament, perquè no se volen gastar uns diners que són necessaris per a pal·liar eixos efectes, que algú els indique a la Direcció General de Costes que ha d'exigir el compliment a l'autoritat portuària d'estes mesures i si s'han habilitar fons per a recuperar la façana marítima i evitar l'erosió del nostre litoral en les platges sud del port, que se faça.

En definitiva, considerem que és una reivindicació justa, adequada i que, en definitiva, va dirigida a la reparació d'una situació que de no reparar-se podria afectar greument el parc natural que té la capital, la ciutat de València.
Per tant, demanem el suport dels grups parlamentaris ací representats.

Moltes gràcies, senyor president.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Morera.

Per a fixar posició per part del Grup Parlamentari Socialista, té la paraula el senyor Signes.

El senyor Signes Núñez:

Gràcies, senyor president.

Vaig a ser molt breu.

Anem a votar a favor de la proposició no de llei.
Jo pense que el senyor Morera ha fet el diagnòstic complet del que està passat.
Efectivament, jo estos dies he tingut ocasió de vore-ho in situ el que està passant en la platja de la Malva-rosa, que està creixent d'una forma considerable, fins i tot l'arena està envaint les zones de passeigs i les zones de jardí, és cert.
I sóc conscient també, perquè ho he vist i conec la problemàtica de la urbanització La Casbah i del que està passant en Pinedo i el Saler i l'afecció al Parc natural de l'Albufera.

Per tant, jo pense que el diagnòstic està perfectament fet pel senyor Morera.
Efectivament, l'únic que cal fer és aplicar les mesures correctores en la declaració d'impacte ambiental.
I, per tant, jo crec que efectivament la proposta de resolució està en el seu just terme, és a dir, instar el Consell a que faça les gestions davant l'autoritat portuària i la Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient del Govern d'Espanya per a què se posen en marxa eixes mesures correctores.
Per tant, el meu grup votarà favorablement a la proposició no de llei.

Gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Signes.

Per part del Grup Parlamentari Popular, té la paraula el senyor Giner.

El senyor Giner Giner:

Moltes gràcies, president.

Senyories.

Senyor Morera, en primer lloc ha afirmat vosté en la seua intervenció que el que demanen és justícia i, en segon lloc, que s'aplique la llei.
Bàsicament són els dos conceptes que ha ficat vosté damunt la taula.
I, en eixe sentit, jo li he de manifestar que amb el mateix
objectiu estem tots treballant per ell, estem treballant també des del meu grup.
Si bé és cert que he de fer-li algunes matisacions per mig de les quals i en conclusió fonamentada amb eixes matisacions, mosatros considerem que la proposició que vosté planteja amb esta PNL resulta innecessària.

I, en eixe sentit, el primer que he de dir-li és que en primer lloc l'òrgan competent, l'òrgan que té la competència és el Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí i és el ministeri, per mig de la seua Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i del Mar, ja que l'ampliació del port de València, primera qüestió fonamental a deixar ben clara, és un projecte que va aprovar la mateixa administració de l'estat, com vosté molt bé sap.
Òrgan competent: Marma.

En segon lloc, l'òrgan substantiu és l'autoritat portuària de València, ja que és qui està portant a cap el projecte i s'incardina en ports de l'estat.
Per tant, eixes dos qüestions són bàsiques i fonamentals en el que es referix al diagnòstic el senyor Signes deia que el compartia, mosatros també el compartim.
Coneguem què és el que està ocorrent no tan sols en esta part de la nostra costa, vosté per la seua vida en la zona de la Safor també igual que jo i que tots sabem que una problemàtica similar també està afectant les platges de la zona de la Safor, Piles i les platges d'al voltant tenen unes conseqüències que estan sofrint d'una característica similar a la que vostés plantegen en la seua PNL.

Per tant, en síntesi, correspon a l'autoritat portuària el seguiment i la vigilància del compliment de la declaració d'impacte ambiental a la qual fa referència vosté en la seua PNL i, en el seu cas, a l'òrgan ambiental del ministeri recaptar la informació al respecte, així com efectuar les comprovacions necessàries per a verificar el compliment de les condicions d'eixa declaració d'impacte ambiental.

Però, sense perjudici del que acabe de manifestar-li, la Conselleria d'Infraestructures i Transports vosté ha dit que no s'havien preocupat i no és així.
Perquè la mateixa conselleria, per mig de la seua Direcció General de Ports, Aeroports i Costes, exercix, i ho ha fet en la pràctica, una funció de coordinació i de seguiment de les actuacions de les diferents administracions que tenen una
incidència en el nostre territori coster.
A tal efecte, la conselleria ja va informar
sobre els projectes que en esta matèria es proposàvem per part de l'administració de l'estat.

I en les obres concretes objecte de la PNL que vosté planteja, la conselleria ha informat sobre el projecte de condicionament dels
espigons de la platja de Pinedo i remodelació de la platja en el terme municipal de València.
Ja ha informat la conselleria sobre eixos projectes.
Estes obres ja
informades es corresponen amb una de les mesures correctores establides en la
declaració d'impacte ambiental d'ampliació del port de València.
I, en eixe sentit, jo he de dir-li, ja li van contestar des de la
Conselleria de Medi Ambient, concretament a una pregunta que vosté va formular el 18 de febrer d'este any 2011, i en eixa contestació ja també li manifestàvem que teníem en tramitació el projecte denominat condicionament dels espigons de la platja de Pinedo i
remodelació de planta de la platja del terme municipal de València.
I que en eixe moment, en febrer, ja estava en fase d'avaluació ambiental.

Per tant, amb el que respecta a l'administració autonòmica, amb el que respecta a les dos conselleries que tenen competències relacionades amb la qüestió que vosté ha plantejat, sí que s'està treballant i s'està fent el que cal fer en esta qüestió.

I li dic més, en l'informe que s'ha realitzat es fan una sèrie d'apreciacions que li vull recalcar.
El projecte deuria previndre el comportament
de la costa, tant al nord, com al sud, no tan sols al sud, tant al nord, com al
sud del port.
I, a més, fan una sèrie de consideracions que jo crec que són importants quant a la retirada de rellenos artificials i l'aportació d'arenes, que són qüestions sobre les quals cal tindre una atenció especial.

Vosté coneix que esta operació, que és costosíssima i que, reiteradament, per les distintes accions del mar, mos trobem que
hem de fer en la Safor, com en la zona portuària de València, no soluciona.
.
.
, són pegats que anem fent cada temporada.

Però a més, quan es fa això, n'hi han una sèrie de consideracions, que l'informe de la conselleria es referix a elles, que crec que són importants, quant als dragatges i a les aportacions que es facen d'arena, perquè es considera molt convenient que el programa de vigilància ambiental reculla determinacions concretes sobre el control de percentatges
(inintel·ligible) .
.
.
d'arenes en les aportacions previstes en el plec, aixina com de les mesures
correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental.
Per a què?
Doncs per a evitar allò tèrbol que es produïx, la brutesa que té l'aigua i moltes voltes, com hem pogut constatar també quan es fan estes operacions, doncs, els eventuals episodis de brutesa, de
contaminació, en definitiva, derivades de les actuacions.

I no es fa referència a les fonts possibles en el projecte, i això també és important, i es demana, no es fa referència a les fonts possibles d'obtenció d'eixa arena.
Això també és important que es determine en el seu cas, aspecte que considerem que deuria
tindre's en compte.

En conseqüència, i per acabar, li torne a ressenyar que la competència per a adoptar les mesures correctores contemplades en la declaració d'impacte ambiental del projecte d'ampliació del port correspon a l'autoritat portuària de València i al Ministeri de Medi Ambient, Medi Rural i Marí, a través de la seua Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i del Mar.
I que, no obstant això, no obstant això, la conselleria ha realitzat una labor de coordinació i de seguiment de les actuacions que es realitzen a través dels informes que en esta matèria, com no podia ser d'una altra manera, s'han remés a l'administració general de l'estat.

I per estes qüestions que li acabe de manifestar, mosatros votarem en contra.

El senyor president:

Gràcies, senyor Giner.

Senyor Morera, té vosté la paraula.

El senyor Morera Català:

Moltes gràcies, senyor president.

No entenc, si es compartix l'anàlisi i la diagnosi que hem fet sobre esta situació, per què el Grup Parlamentari Popular vota en contra.
Perquè nosaltres el que estem plantejant és que per part de la conselleria se supervise una cosa en la qual no és competent, per desgràcia, -hauria de ser competent, perquè en el ministeri no n'hi ha platja, no n'hi ha costa, hauríem de ser competents en esta matèria- perquè se verifique quines mesures correctores s'estan posant en marxa.

És cert que se mos va dir que s'anava a plantejar una mesura que encara no hem vist, que eren uns espigons, però ací estem parlant d'una problemàtica que, com molt bé ha assenyalat el portaveu popular, no és específica d'este cas, de les platges sud del municipi de València, sinó que és una problemàtica global, i que mos trobem en un procés d'erosió del territori.

En tot cas, en este cas concret n'hi ha una mesura específica.
Però nosaltres parlem de mesures, mesures ja contemplades en l'estudi d'impacte ambiental.
I una administració responsable i competent no hauria de ser aliena a les problemàtiques que se plantegen en el seu territori i que poden afectar no només municipis, entitats locals menors o urbanitzacions sinó un parc natural.

En eixe sentit, si no s'està fent bé i en temps i en hora per part de l'autoritat portuària de València i per part del ministeri, a través de la direcció general corresponent, una administració com és l'autonòmica hauria d'exigir, demanar, impulsar que s'aplicaren les mesures -no una mesura-, mesures correctores incorporades en l'estudi d'impacte ambiental.
Per tant, no entenc al Grup Popular que no vullga posar-se
davant d'una problemàtica que està ahí, que és certa i que està tenint uns impactes negatius en una part del nostre territori.

Perquè si de la mateixa manera que hi ha hagut una inversió «importantíssima» per a la realització de l'ampliació del port de València, també n'hi havien diners.
.
.
, i s'havien de deixar diners per a les mesures correctores que eixos impactes anaven
a produir.

I és més, jo crec que una administració responsable el que hauria de fer, des del nostre punt vista, des del nostre
punt de vista del Grup Parlamentari Compromís, és, per una banda, avançar cap a la demanda de gestió del litoral a casa nostra.
És una competència que hem reclamat en moltes ocasions.
Havérem evitat molts problemes.
Pensem que el govern no està per a crear més problemes, sinó per a resoldre'ls, no només de llicències en la superfície, sinó també per a evitar estos problemes que, com molt bé s'ha assenyalat, no són específics d'ací, sinó que estan en tota la costa valenciana.
I per a mirar de com avancem en la
resolució d'una problemàtica com és l'erosió de la nostra costa.

N'hi han projectes interessants per part d'universitats, concretament la universitat pública valenciana, però no estem veient actuacions serioses sobre esta matèria per part del que és competent, que és el ministeri, en estos moments.

I si La Generalitat no impulsa -i ací tenien una ocasió magnífica- mesures en eixa direcció, segurament esta problemàtica la continuarem patint amb pegats, com bé s'ha assenyalat.

Per tant, lamente l'oposició del Grup Popular perquè, en definitiva, està deixant de banda l'exigència d'unes mesures que (inoïble) .
.
.

El senyor president:

Senyor Morera.

El senyor Morera Català:

I agraïsc al Grup Socialista el seu vot favorable.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies.

Senyor Giner, té vosté la paraula.

El senyor Giner Giner:

Moltes gràcies, senyor president.

Molt breument.
Mire, senyor Morera, li ho he intentat explicar i, bàsicament, vull reiterar-li la posició del meu grup.
Mosatros votem en contra per una cosa que és elemental.
En primer lloc, jo en la meua intervenció ja li ho he dit, considerem que és innecessària la PNL.
Per què?
Doncs perquè el que vosté demana en concret en la proposta de resolució de la seua PNL ja està fent-se.
I pel que fa a la conselleria i a La Generalitat en el seu propi àmbit de competència, tot el que cal fer, s'ha fet.
I a més, li he donat referència clara de què és el que s'està fent en estos moments al respecte.

Però no oblide que el que vosté planteja, no en l'exposició de motius en concret, que ahí compartim el diagnòstic, els problemes, la necessitat de resoldre tots eixos problemes, però el que en concret es planteja en esta PNL no és altra cosa que es realitze amb caràcter d'urgència, i tan urgentment com s'està realitzant ja, de fet, les gestions necessàries davant de l'autoritat portuària i de la Direcció General de Costes.
Les dos coses s'han fet i estan posant-se en marxa les mesures correctores, perquè jo ja li he explicat en la meua intervenció que des de la conselleria ja s'ha informat del projecte.
No és que s'han de vore quines mesures correctores.
.
.
sinó que ja n'hi han uns projectes que s'han informat, en compliment precisament de la declaració d'impacte ambiental a la qual vosté sí que al·ludix en la seua proposta de resolució, i en conseqüència, en evitació que es produïsquen tots eixos danys ambientals.
Però això que vosté demana en concret s'ha fet, s'ha informat, s'ha recaptat i s'està damunt d'eixa problemàtica.

Aleshores, per eixe motiu és que bàsicament considerem innecessari que demane que es porten a cap unes gestions que
ja estan fetes i que es porte a cap amb urgència una sèrie d'activitats que ja s'han fet.
És que ja s'ha informat per part de La Generalitat.

I d'això -insistisc i acabe- a vosté ja se li va donar resposta a una pregunta que vosté va formular a la Conselleria de Medi Ambient per escrit.
I ja també ahí se li assenyalava el que jo li he explicat en la meua intervenció.

No res més i moltes gràcies, senyor president.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Giner.

Conclòs el debat, passem a votació.
Vots a favor de la proposició no de llei?
7.
Vots en contra?
8.
Per 8 vots en contra i 7 a favor, queda
desestimada.

Proposició no de llei sobre el cobriment de les vies de la línia de TAV al pas pel nucli urbà de Sagunt, presentada pel Grup Parlamentari Compromís (RE número 72.
075, BOC número 291)

El senyor president:

Passem, senyories, al següent punt de l'ordre del dia, que és l'assenyalat en la comissió amb el número 12, 5 d'esta sessió: presa en consideració de la Proposició no de llei sobre el cobriment de les vies de la línia de TAV al pas pel nucli urbà de Sagunt, presentada pel Grup Parlamentari Compromís.

Per a la seua defensa, té la paraula el senyor Morera.

El senyor Morera Català:

Moltes gràcies, senyor president.

Senyories, l'urbanisme valencià també té premis per part de la Unió Europea.
I en este cas el plantejament que fem és d'un projecte impulsat des de l'Ajuntament de Sagunt i hem participat en el concurs europeu European 8,
concretament amb el projecte Cromosomas.

El projecte Cromosomas va ser el que finalment va guanyar el concurs, i no
debades, doncs, el nostre responsable d'urbanisme de l'època, el senyor Quico Fernández, és membre del nostre partit i va presentar este projecte que va meréixer un premi per part de la Unió Europea, no només de la Unió Europea, sinó en la comissió que decidia els premis estava la Conselleria d'Urbanisme, Adif -dependent del Ministeri de Foment-, i és un gran projecte estratègic per a una gran ciutat com és Sagunt.

Bàsicament el que estem demanant ací és preveure un escenari que podia ser perjudicial per a esta gran ciutat i
preveure amb antelació la demanda que s'incorpore un objectiu en el qual n'hi ha un consens institucional, cívic, econòmic per part de Sagunt, que és que la barrera que existix en estos moments i que separa dos nuclis d'eixa gran ciutat desaparega i aprofitem les obres del projecte de l'AVE al seu pas per la capital del Camp de Morvedre per a procedir al seu
soterrament i, conseqüentment, a unificar eixa gran ciutat, la qual té dos nuclis ben definits i que en el pas del temps s'ha anat integrant, però continua havent-hi una gran barrera que separa físicament estos dos nuclis.

Torne a repetir que n'hi ha un gran consens i que en reiterades ocasions s'ha elevat esta proposta per part de l'Ajuntament de Sagunt, de diferents signes polítics perquè n'hi ha consens, tant en els pronunciaments del 25 de febrer de 2009, com el de 24
de juny de 2009, i estos pronunciaments reiterats.
.
.
, al ministeri -a Adif- perquè se tinguen en compte.

Per tant, considerem que es oportú i pot ser -si m'ho permet el president- pot ser una magnífica ocasió per a posar fi a esta comissió parlamentària, i també al ple de Les Corts, que mos posem d'acord amb un objectiu que sens dubte tindria uns efectes de millora substantiva
en el benestar dels ciutadans d'eixa gran ciutat com és Sagunt i a les seues potencialitats de futur, perquè es tractaria de donar solució a un greu problema amb una inversió que s'ha de realitzar, doncs evitem que se perpetue eixa situació de barrera, i que pugam avançar cap a un model urbanístic premiat per la Unió Europea.

Per tant, mosatros el que diguem és que Les Corts donen suport a l'Ajuntament de Sagunt en el desenvolupament del protocol entre administracions
que permeta realitzar el projecte de cobriment de les vies, actualment
existents, de la línia TAV -d'alta velocitat- al seu pas pel nucli urbà de Sagunt.
Donar suport a l'ajuntament que, torne a repetir, en diferents signes polítics han estat perfectament d'acord amb esta reivindicació.

Segon.
Les Corts instem, si s'aprova esta resolució, de forma preventiva que no es produïsca cap adjudicació en el projecte de tram fins que no estiga desenvolupat el conveni anterior i
que se possibilite com a projecte el cobriment de les vies dins del nucli urbà de Sagunt.

I tercer, instem el govern valencià a sol·licitar al Ministeri de Foment -suposem que ja ho haurà fet, però ho reiterem- al ministeri i a Adif el desenvolupament d'aquest protocol i el projecte del mateix amb la major celeritat possible per tal
de poder executar les obres de l'alta velocitat el més aviat possible, d'acord amb els termes que s'ha pronunciat l'Ajuntament de Sagunt en sessió plenària de 29 d'abril de 2010.

I si així ho aprovem ací, no només serà l'Ajuntament de Sagunt, sinó que serà també estes Corts Valencianes que donen suport a l'Ajuntament de Sagunt, permetrem la realització d'eixe important projecte, projecte Cromosomas, que va guanyar un premi de la Unió Europea, perquè és possible a la nostra terra fer un urbanisme al servei de les persones, al
servei del seu benestar, i no un altre urbanisme que, per desgràcia, no ha merescut tants elogis de la Unió Europea com ha merescut este projecte que vam anar des de la Regidoria d'Urbanisme de l'Ajuntament de Sagunt.

Moltes gràcies, senyor president.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Morera.

Per a fixar posició, per banda del Grup Socialista, té la paraula el senyor Signes.

El senyor Signes Núñez:

Gràcies, president.

El meu grup coneix i compartix (so d'un telèfon mòbil) la voluntat de l'Ajuntament de Sagunt i de les entitats cíviques i ciutadanes que les vies fèrries actuals, aprofitant la passada de l'AVE pel casc urbà de Sagunt, se cobrisquen a través d'una plataforma.
Hi ha un projecte ahí que efectivament ha guanyat un premi europeu.
I nosaltres, efectivament,
compartim eixa preocupació i eixa reivindicació que fa el municipi de Sagunt i la seua gent.

En este moment està negociant-se, com s'ha dit, un protocol amb Foment, amb Adif, per a poder possibilitar això.
Pareix ser que ja se sap el cost del cobriment de la plataforma, del projecte
Cromosomas.
Se sap el que val.
Està discutint-se la forma de finançament.
I fins i tot jo crec que en el protocol s'ha arribat al punt de poder deixar, diguem, preparat el traçat quan les actuacions de l'AVE es facen, deixar preparat el traçat per a posteriori, una volta el protocol, si és que el protocol, diguem, se portara a terme després de l'execució de l'AVE, deixar-ho preparat, l'execució de l'AVE, per a poder executar el protocol en els termes en què figura respecte al cobriment de les línies.

De totes formes hi ha un punt en la proposta.
.
.
Per tant, nosaltres, en el punt
1 i en el punt 3, de la proposició no de llei que presenta Compromís, no tenim absolutament ningun problema.
És més, el recolzem «entusiàsticament», «entusiàsticament».

El que passa és que té un punt 2, que és el que el senyor Morera ha llegit, que diu que Les Corts insten de forma
preventiva que no es produïsca cap adjudicació d'aquest tram fins que no estiga desenvolupat el conveni anterior -és a dir, el protocol que està negociant-se- i el projecte de cobriment de les vies dintre del nucli urbà de Sagunt.

Clar, això què significa?
Això significa que davant de qualsevol hipòtesi de retardament en la signatura del protocol que està negociant l'Ajuntament de Sagunt amb el ministeri, amb Foment i amb Adif, el que està dient és que no se produïsca la licitació, en este cas ja definit pel sistema de col·laboració público-privada, de l'AVE Madrid-Castelló, la qual cosa posaria en risc l'arribada de l'AVE a Castelló en 2014.
I ahí vull dir dos coses:

La primera que.
.
.
, anem a vore, problemes com estos de Sagunt segurament en el
traçat de l'AVE que queda a fer-se, no únicament per dalt, sinó també per baix, n'hi haurà molts.
I els problemes puntuals del traçat de l'AVE que puguen sorgir jo pense que no parar els objectius que són prioritaris, que és l'arribada de l'AVE a Castelló en 2014 i a Alacant en 2012, que això està claríssim perquè està tot el projecte en marxa ja.

I a pesar de la presentació el 10 de març en Barcelona del corredor mediterrani, on en eixa presentació es va anunciar que este tram seria licitat de forma única València-Tarragona, i que això d'alguna manera li ha fet a algú dir que suposa el trencament del compromís que l'AVE aplegue a Castelló en 2014, la qual cosa no és certa.

Si s'entra en la pàgina web del ministeri se vorà que el ministeri seguix mantenint com a compromís de l'arribada de l'AVE a Castelló el 2014, perquè, si bé en la presentació del corredor mediterrani el que era el tram València-Castelló passa a convertir-se en un tram més ample, València-Tarragona, no deixa de ser cert que en aquells trams, subtrams, que n'hi hagen més madurs, com és el de València-Castelló, les licitacions per col·laboració público-privada poder fer-se perfectament abans, i de fet van a fer-se abans, i
per tant no ha canviat per a res la data de l'arribada de l'AVE a Castelló en 2014.

Però mantenint el punt 2 que planteja Compromís, sí que se posa en un risc molt evident l'arribada de l'AVE a Castelló a 2014.
I podria produir-se allò que, per a vestir un sant, en desvestim un altre.

I jo voldria que el representant de Compromís ho recapacitara i ho entenguera.
Encara que.
.
.
, bé, no ho sé, però que ho recapacitara i ho entenguera.
És a dir, el que pot ser un posicionament que acontente les legítimes aspiracions de Sagunt i la seua gent, pot d'alguna manera fer que una resolució hipotèticament aprovada en els termes en què vosté la planteja, doncs tinga el rebuig total i absolut de la societat castellonenca.
I jo pense
que això no és bo, senyor Morera.

Per tant, jo, si vosté, de la seua proposta de resolució, vosté retirara el punt 2 i deixara només el punt 1 i 3, en allò que se referix al recolzament d'esta comissió a les reivindicacions de Sagunt respecte al cobriment de la plataforma AVE, el
vot del meu grup seria, com dia abans, «entusiàsticament» favorable.
Però si vosté manté el punt 2, no pot ser, perquè evidentment estaríem posant en risc, repetisc i acabe, la data d'arribada de l'AVE a Castelló en 2014.

Res més i moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Signes.

I pel Grup Parlamentari Popular té la paraula el senyor Mundo.

El senyor Mundo Alberto:

Gràcies, senyor president.

Bé, nosaltres també tenim aquí una proposició no de llei que té tres apartats completament diferents, referits tots a Sagunt, però indubtablement té una lectura diferent segons l'apartat que puguéssem nosaltres vore.

En els antecedents que mos arriben aquí estem plenament d'acord amb el que dia el senyor Morera, és un tema plantejat per l'Ajuntament de Sagunt, és un tema que la majoria de la societat, tant civil com la política en l'ajuntament, va adoptar el dia 29 d'abril en un acord plenari per una majoria aplastante de 16 vots a favor i 8 abstencions.
Vull dir, encara que tots estaven d'acord en subscriure un conveni en el ministeri per a poder tirar endavant el
projecte de soterrament de la via, que venia també d'un projecte que automàticament donava més qualitat a la ciutat de Sagunt, una ciutat dividida des de fa moltíssims anys pel tema de ferrocarril.
I que nosaltres des d'aquí també recolzem.

I ho recolzem, com dia abans el senyor Signes també, en el seu contingut, de recolzar la proposta que ha fet l'Ajuntament de Sagunt quant al soterrament de les vies, quant al projecte i quan
a subscriure eixe conveni amb el ministeri.
Conveni que s'està negociant.
També s'ha dit aquí que s'està negociant el conveni.
És un conveni que en este moment hi ha hagut converses, el 13 de desembre de
2010, l'alcalde de Sagunt i Inmaculada Rodríguez-Piñero, la secretaria general d'Infraestructures, van tindre una reunió en la qual van manifestar les postures de cadascú i van defendre els temes que el ministeri faça tot el projecte i que siga per part del ministeri el finançament i el ministeri li demane l'aprofitament.
.
.
, o l'Adif demane l'aprofitament per al seu finançament del que és la part superior del que quedarà allí en les vies.
I se va constituir una comissió per a estudiar els costos, i com se faria i de quina forma se podia fer tot eixe conveni.

Per tant, està en una fase de tirar endavant eixe projecte per part d'uns i per part d'uns altres.

Nosaltres també coincidim en este cas amb el Grup Socialista.
I li proposem al senyor Morera, i
en favor d'eixa honorabilitat que també ha demanat anteriorment vosté aquí, a vore si eixe últim punt ho féiem tots, de poder retirar la part segona del punt de la PNL que se presenta.

Per tant, si nosaltres en la part primera i la tercera estem totalment d'acord, a través d'una transaccional que podem fer o a través d'una esmena d'aproximació, la figura que se considere oportuna, nosaltres també estaríem d'acord.

I ho diem per dos raons.
Una, perquè la part segona de la seua proposta indubtablement condiciona que se facen
altres trams, se liciten altres trams de l'AVE de la línia que va des de València a Castelló i València-Tarragona, d'un AVE que ja havia sigut adjudicat; tots saben que eixe AVE havia sigut
adjudicat i paralitzat pel govern quant a aquelles, l'any passat, quan va arribar el moment de traure una sèrie d'inversions.
I, per tant, en este moment no podríem parlar del mateix que estem parlant i eixe segon punt no estaria si eixes
obres hagueren continuat la seua execució.

Sí que parlaríem que, quan arriben a la ciutat de Sagunt, allí considerem que s'ha de fer una obra especial, que és el soterrament de les vies, i que indubtablement aniran conjuntament en uns
altres projectes que allí se plantegen.

Per tant, si en este moment estigueren les obres, hagueren continuat i el
ministeri no haguera fet el retall que va fer d'inversions l'any passat, mos trobaríem que eixes obres estarien ja licitades, perquè van estar licitades, el que no van estar és adjudicades.
I, per tant, tenen una definició i tenen tot un procés que indubtablement ahí s'ha marcat.

Pensem que també aquí, tant en la Comissió d'Obres Públiques i Transports, aquí, de Les Corts, nosaltres també hem pres dos o tres acords.
Un el van prendre el 17 de novembre de 2010.
I també em van prendre un altre amb anterioritat, el dia 28 de setembre de 2010.
Dos
resolucions en les quals demanàvem la urgència i la necessitat que eixes obres se feren el més prompte possible.
Per tant, se van votar a favor per unanimitat de tots els 
(inintel·ligible) .
.
.

Per tant, si mosatros demanem que les obres el més ràpidament possible, no podem dir que les retardem fins aitant no estiga el
conveni signat.
Tot això mos dóna més arguments encara per a dir que nosaltres estem disposats, com dia el senyor
Signes i nosaltres des del Grup Popular, de poder recolzar la primera i tercera
part d'esta PNL que presenta el senyor Morera, i que puga sortir per unanimitat.
I
eliminar la part segona, perquè indubtablement el que estem recolzant aquí, i tots diem que estem d'acord amb el que demana l'Ajuntament de Sagunt, en el seu posicionament davant d'eixa infraestructura, i que les obres se facen el més ràpidament possible i que se signe el conveni el més ràpidament possible.

Per tant, jo crec que amb això estem tots d'acord.
I la part segona de la seua proposta l'únic que fa és retardar que eixe conveni siga motiu per a poder retardar altres obres.
Pensem
que nosaltres tots demanem que l'AVE a Castelló puga arribar al 2014, hi ha un compromís, i s'ha de seguir en eixa línia.

Una cosa és el tema de les línies i altra cosa és el soterrament de Sagunt, que en tot moment se pot intercalar dins d'un projecte independent del que representa tot l'altre.

Per tant, senyor Morera, en les seues mans està que açò ho aprovem per unanimitat tots mosatros.

Gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Mundo.

Anem a vore, senyories.

Senyor Morera, hi ha una proposta dels dos grups que crec que és prou clara, seria eliminar el punt 2 de la proposició no de llei.
Amb la qual cosa el punt 3 passaria a ser punt número 2.

Vosté té ara la paraula per tal d'acceptar o no la proposta i, en el seu cas, torn a rèplica.

El senyor Morera Català:

Sí, moltes gràcies, senyor president.

No està en les meues mans, perquè jo hauria de fer alguna consulta.
Perquè este és el text que es va aprovar per l'Ajuntament de Sagunt.
I, en tot cas, jo l'únic que puc fer és, si el president ho autoritza, alguna gestió, alguna telefonada per vore, perquè no està en les meues mans acceptar o no, sinó de les persones que m'ho han proposat, que són en definitiva un calc del que es va aprovar en el seu dia per l'Ajuntament de Sagunt.

El senyor president:

Senyor Morera, esta presidència mai ficarà ningun impediment perquè els grups arriben a un acord.
Si vosté necessita estudiar-s'ho un moment, se suspén la comissió uns minuts i vosté fa les converses que siguen convenients.

Suspenem per uns minuts la comissió.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

El senyor president:

Senyories, es reprén la comissió.

Senyora Morera, té vosté la paraula per tal d'explicar la seua postura en la proposició que li han fet, tenint en compte que a la seua intervenció té dret de rèplica tant el senyor Signes com el senyor Mundo, en el seu cas.

Senyor Morera, té vosté la paraula.

El senyor Morera Català:

Moltes gràcies, senyor president.

I agrair el detall que s'ha tingut per a intentar buscar un consens.

A vore.
Jo he parlat, efectivament, amb qui va ser regidor d'urbanisme, quan el projecte Cromosomas va ser anomenat com a.
.
.
, per part del
projecte European 2008, i me diu exactament que açò ell entén que no té per què penalitzar, ni retardar, ni paralitzar el que és un objectiu que al 2014 estiga la connexió.
Entre altres coses, perquè açò el que ha de reforçar -s'entén- és que en el conveni que s'està negociant per part de les administracions, se tinga en compte que eixe conveni
ha de contemplar el projecte de cobriment de les vies, perquè si ara no tenim eixa garantia, després en l'adjudicació no se va a contemplar.

Per tant, fem el que diu (inintel·ligible) .
.
.
, fem les coses bé.
Açò és el que ha interpretat l'Ajuntament de Sagunt.
No volem penalitzar ningú.

Però el que s'està dient en este punt segon, en este punt segon, és que en el conveni que s'està negociant en estos moments per part de les administracions, que se tinga en
compte este punt.
(Veus) Sí, sí, sí.
S'està dient això.
(Veus) Que no es produi.
.
.
Sí.
Però és que, clar, si se van.
.
.
Previ a les adjudicacions, se té d'aprovar un conveni previ a les adjudicacions.

Si eixe conveni contempla este punt reclamat per l'Ajuntament de Sagunt, que és sensat, que està en la línia del que tots els grups municipals de Sagunt han aprovat de forma majoritària, no està retardant res.
Si únicament el que estàs dient en eixe punt segon -interpretem mosatros, i crec que amb bon criteri- és que se tinga en compte en el conveni l'opció de cobriment de les vies.
I punt.
I això és un estímul perquè eixe conveni ho contemple.
I a partir d'ahí, les adjudicacions totes les que siguen.
Però este punt concret en el qual n'hi ha consens, que se tinga en compte.
Això és el que diu el punt.
I jo he reclamat opinió, he reclamat suport, i m'han dit que eixe és el punt neuràlgic de la proposta de resolució i que considerarien un error que es suprimira.

Per tant, jo no em veig amb força, en absolut, de suprimir una cosa que s'ha fet per part del nostre grup municipal, però que s'ha aprovat per la majoria de grups en l'Ajuntament de Sagunt.

Per tant, no retire el punt perquè jo crec que és un estímul perquè se facen les coses bé.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Morera.

Senyor Signes, té vosté la paraula.

El senyor Signes Núñez:

Nosaltres anem a abstindre'ns.

I la veritat és que jo crec que si a l'Ajuntament de Sagunt i a la societat de Sagunt se'ls haguera explicat que les Corts Valencianes tenen la possibilitat de recolzar
la seua reivindicació respecte al cobriment del pas de l'AVE i el pas ferroviari, en general, pel cas urbà de Sagunt.
.
.
, se'ls haguera explicat que n'hi ha eixa possibilitat i que pot passar que al final eixe recolzament no se
done per no eliminar el punt dos, jo pense que l'Ajuntament de Sagunt i la societat saguntina no voria clar el que anem a fer.

Per tant, pense que, bé, que és un error.
Pense que pot no eixir d'ací un recolzament clar i contundent a les aspiracions de Sagunt, per l'obstinació en mantindre -legítima, per suposat, legítima-, en mantindre un punt que, bé, que al final no he entés molt bé l'explicació de per què n'hi hauria de mantindre'l, però que el punt és molt clar en la seua redacció.
És a dir, que no se licite absolutament res del tram València-Castelló fins que no se resolga el protocol.
És claríssim.
I si el protocol se retarda, estem posant en risc l'arribada de l'AVE a Castelló en 2014.
I que, per tant, això com és vist per la societat castellonenca i per la societat valenciana, en general.
No ho entenc -repetisc-, no ho entenc.

Jo crec que el senyor Morera ha fet la crida a qui ha cregut convenient fer-la,
evidentment, però estic segur que si l'haguera fet a l'Ajuntament de Sagunt -i quan dic «ajuntament» no dic a la majoria de l'Ajuntament de Sagunt, sinó, digam, a tot l'Ajuntament de Sagunt i a la societat saguntina-, jo pense que la resposta haguera sigut diferent.
Hagueren reclamat i els
haguera paregut molt bé que estes Corts se definiren a favor del que ells estan reclamant i pel que
estan lluitant.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Signes.

Senyor Mundo, té la paraula.

El senyor Mundo Alberto:

(Inoïble) .
.
.
manifestar una postura clara respecte a això, i el nostre vot serà en contra de la proposta.

Jo crec que no li ha donat la importància que se li deu donar a eixe segon aspecte que porta eixe punt.
Aquí s'ha dit d'una forma clara que Les Corts insten de forma preventiva que no se produïsca ninguna adjudicació d'este tram fins que no estiga desenrotllat el conveni -no signat-, no estiga desenrotllat el conveni anterior i el projecte de cobriment de les
vistes del casc urbà de Sagunt.
O siga, que fins que no ho tinguéssem tot, no podem iniciar cap adjudicació de res.
(Veus) «La adjudicación de este tramo.
(Inintel·ligible) .
.
.
ninguna adjudicación de este tramo.
» Quin tram és?
El tram de València a Castelló, que estan compresos tots els trams de l'AVE i de l'alta velocitat allí.
Ho entenem d'eixa forma i crec que és molt clara.
Aleshores, no farem cap tram de l'AVE.
.
.

I jo li repetixo el que li dia anteriorment: si haguérem tingut els trams ja.
.
.
, no s'haguera parat per part del ministeri, tindríem trams ja adjudicats i en fase de construcció.
I en este moment no parlaríem d'esta mateixa forma, tindríem d'incidir en el que realment vol l'Ajuntament de Sagunt, que és que se signe el conveni, que en això estem tots d'acord, que signéssem el conveni.
Que se soterren les vies, que també estem tots d'acord.
Que no se tergiversen les nostres paraules, que se firme el conveni i que
se soterren les vies, que és un projecte que pot ser addicional a tots els trams de l'AVE que es faran des de València fins a Castelló.

I, per tant, no podem estar en una proposta que afecta, indubtablement, l'evolució de tot el projecte de l'obra.
I nosaltres li proposàvem jo crec que una solució molt clara de recolzament a l'Ajuntament de Sagunt, en les seus propostes que va fer en el plenari tant un
grup com l'altre, però nosaltres, des del Partit Popular, recolzem plenament el que s'ha fet i que, indubtablement, estan en la línia de poder arribar a un acord, en un temps el més breu possible, que és el tercer apartat d'esta proposta de resolució, que es faça el més ràpidament possible.

Per tant, no volem que això servisca per a cap excusa de retardament de les línies de l'AVE de València a Castelló i, en conseqüència, fins tot el corredor mediterrani.
I, per tant, nosaltres, ja que no hi ha
hagut voluntat de poder eliminar este punt, nosaltres anem a votar-lo en
contra.

El senyor president:

Per a què demana la paraula, senyor Morera?
(El senyor Morera Català parla sense micròfon)

Anem a vore, senyor Morera.
El torn d'aclariment no existix.

De totes formes -anem a vore-, jo, jo vull que se fiquen vostés d'acord.
Jo, per a aclarir res, jo preferisc que si vosté ho considera oportú, suspendre un minut el tema.
Si vostés se fiquen d'acord en una redacció d'eixe punt convenient, jo estic d'acord en suspendre.
Parlen vostés i arreglen-ho.
I llavors, quan vostés estiguen d'acord o no, continuem.
Val?

Suspenem.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

El senyor president:

Reprenem la comissió.

Senyor Morera, té vosté alguna cosa de manifestar?

El senyor Morera Català:

No.
He intentat matisar l'expressió d'aquest tram, però no he tingut massa fortuna i, per tant, per a.
.
.
, amb vista a eixe consens que
hem reclamat, i tot i que sé que és una aposta per buscar un cert consens, tot i que no està en línia total amb el que se va aprovar en l'Ajuntament de Sagunt, però retire el punt 2 amb vista a buscar un consens, i, per tant, mantinc el punt 1
i el punt 3 de la proposta de resolució.

El senyor president:

Llavors, senyories, anem a votar la proposició, que constarà del punt 1 i l'anterior punt 3, que passarà a ser punt 2, i es quedarà eliminat el punt 2.
¿Ho tenim clar?

Doncs, llavors, senyories, anem a passar a votació.
¿Vots a favor de la proposició esmenada?
Per unanimitat, queda aprovada l'esmena transaccional, per dir-ho d'alguna manera.

Senyories, abans de.
.
.
, hem acabat tot l'orde del dia, i abans d'acabar jo vullguera, ja que és esta l'última comissió d'esta legislatura, vullguera agrair-los a tots vostés.
.
.
En primer lloc, dir-los que les obres públiques són fonamentals en el desenrotllament econòmic dels pobles, i en la Comunitat Valenciana, indubtablement.
Des de la Comissió d'Obres Públiques jo crec que tots hem fet un exercici de responsabilitat, precisament per
a portar a la Comunitat Valenciana les obres públiques.

Vullc agrair molt especialment a tots vostés la seua col·laboració, sempre han col·laborat perfectament amb esta mesa de la comissió, molt particularment als portaveus de comissió, que sempre crec que han treballat bé, molt bé, el to ha segut correcte, cada u des de la seua posició política.

Agrair als meus companys de la mesa també la seua col·laboració, que ha segut estupenda.
Vull recordar dos persones que han segut membres de la
comissió, u, membre o portaveu, José Antonio Godoy, vull recordar-lo en estos moments, igual que al conseller García Antón, que també.
.
.
, encara que no era membre de la comissió, estigué molt vinculat amb mosatros.

Desitjar-los a tots vostés.
.
.
Bé, una altra cosa, a la nostra lletrada, Catalina, que sempre ha estat.
.
.
, sempre
disposta a ajudar-mos a tots, personal de la cambra, uixers, tots, sempre han
ajudat en tot, jo m'he sentit sempre molt recolzat per tots, i com a president de la comissió, voldria tindre un record molt especial a la gent que ha estat amb mi en esta
mesa, Mercedes Sanchordi, que ha segut secretària molt diligent en altre èpoques; Antonio (inintel·ligible) .
.
.
, més cap allà; Miguel Barrachina, també estigué en esta taula amb mi; als meus companys de mesa, (inintel·ligible) .
.
.
Vilaplana i senyora Quinzá, a tots donar-los les gràcies, dir-los a tots vostés.
.
.
, desitjar-los a tots tota classe d'èxits allà a on estiguen, o allà a on estiguem, al servici dels valencians, que continuem precisament en eixa línia de servici als valencians, cada u des de la seua posició política, com és natural, ferma i sempre defenent, però sobretot defenent el que el poble valencià demana.

Res més, moltes gràcies i molt agraït a tots.

(S'alça la reunió a les 13 hores i 9 minuts)