Economia%2020230124HTML.html





Comissió d'Economia, Pressupostos i Hisenda realitzada el dia 24 de gener de 2023.
Comença la reunió a les 10 hores i 34 minuts.
Presideix la diputada senyora Eva Ortiz Vilella.
Reunió número 32/I.

La senyora presidenta:

Bien, buenos días.

Espero que hayáis empezado el año bien, aunque ya van 24 días de este 2023 intenso para todos.

Sabéis que aunque hay la comparecencia del síndic y del conseller de hacienda, el conseller de hacienda lo hará el día 1 de febrero por la tarde, si no me equivoco, a las cuatro y media.
Entonces, nos centraremos hoy toda la comisión en el síndic.
Lo hicimos de esta forma en la convocatoria por parte de la mesa, con el asesoramiento del letrado, porque como son meses, digamos, un poco distintos, tuviéramos fijada ya la comisión de enero y la comisión de febrero, a la hora de planificar todo el mundo sus cuestiones.

Y, sin más dilación, le paso la palabra a la señora secretaria para que nos diga si hay cuórum.
Cuando usted quiera, señora secretaria.

La senyora secretària:

Gràcies, presidenta.

Bon dia.

(La secretària passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Hi ha quòrum, senyora presidenta.

La senyora presidenta:

Bien.
Muchas gracias, señora secretaria.

Aprovecho para desearle una pronta recuperación a nuestro vicepresidente, que está poniéndose más fuerte y mejor de salud.
Así que, desde aquí, un abrazo de parte de toda la comisión, y seguro que pronto vuelve a estar aquí, al pie del cañón.

Sin más dilación, vamos a llamar al síndic, al señor Cucarella, para que comparezca en la comisión.

Mientras, vamos a aprobar o no el acta de la sesión anterior.
¿Alguna cuestión para poner, para cambiar…?
Pues, por unanimidad, aprobamos el acta de la sesión anterior.

Informe de fiscalització del compte general de la Generalitat, corresponent a l'exercici 2021 (RE número 67.
458, BOCV número 306), que inclou els informes d'auditoria de compliment en matèria de contractació de la Fundació per a la Investigació de l'Hospital Universitari i Politècnic La Fe de la Comunitat Valenciana, exercici 2021 (RE número 61.
140, BOCV 281); d'auditoria de compliment en matèria de contractació de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR), exercici 2021 (RE número 61.
753, BOCV 284); d'auditoria financera de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació, exercici 2021 (RE número 63.
301, BOCV 295) i de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació de la Comunitat Valenciana, exercici 2021 (RE número 63.
302, BOCV 295); d'auditoria de compliment en matèria de subvencions de l'Institut Valencià de Competitivitat Empresarial (IVACE), exercici 2021 (RE número 63.
726, BOCV 297); d'auditoria de sistemes d'informació de l'Agència Tributària Valenciana, exercici 2021 (RE número 63.
936, BOCV 301); d'auditoria de compliment en matèria de contractació i personal del Consorci Hospital General Universitari de València, exercici 2021 (RE número 66.
614, BOCV 301); d'auditoria financera i de compliment de la Societat Projectes Temàtics de la Comunitat Valenciana, SAU, exercici 2021 (RE número 66.
769, BOCV 301); d'auditoria de compliment en matèria de contractació de la Fundació per a la Investigació de l'Hospital Clínic de la Comunitat Valenciana, exercici 2021 (RE número 67.
172, BOCV 303); d'auditoria de compliment en matèria de subvencions de Labora, exercici 2021 (RE número 67.
241, BOCV 303); d'auditoria de compliment de legalitat de les ajudes del pla Resistir Plus, exercici 2021 (RE número 67.
263, BOCV 303); d'auditoria de compliment de les subvencions i ajudes de l'administració de la Generalitat, exercici 2021 (RE número 67.
378); d'auditoria de compliment de legalitat en la contractació de l'administració de la Generalitat, exercici 2021 (RE número 67.
409) i l'informe de fiscalització del Compte de l'administració de la Generalitat, exercici 2021 (RE número 67.
456)

El senyor president:

Y ya tenemos aquí al señor Cucarella.
Bienvenido.
(Inoïble per raons tècniques) …

Buenos días.

Bienvenido, señor Cucarella.

Vamos a revisar el tema de los tiempos, aunque todos tenéis la documentación, pero el señor Cucarella dispone de una primera intervención de treinta y cinco minutos.
Luego, los grupos parlamentarios, de menor a mayor, disponen de seis minutos para su intervención.
El señor Cucarella dispondrá después de quince minutos para la respuesta.
Y quien considere que quiera hacer réplica tendrá tres minutos, por parte de los grupos parlamentarios, y un cierre por parte del señor Cucarella de tres minutos.

Así que, sin más dilación, que estamos todos deseando escuchar su informe de fiscalización, (rialles) no hemos dormido la noche anterior esperando este momento, le damos la palabra por un tiempo máximo de treinta y cinco minutos.
Suya es la palabra, cuando quiera.

El senyor síndic major de Comptes:

Bé, moltes gràcies.

La veritat és que, bé, enguany m'ho heu posat difícil, eh?
Em deixeu trenta-cinc minuts i m'heu demanat més informes que mai.
(Rient) Enguany hi ha un muntó d'informes per a presentar.

La senyora presidenta:

La presidenta suele ser bastante laxa con los tiempos.

El senyor síndic major de Comptes:

Bé, comencem.

Realment, anem a presentar hui una síntesi, molt molt síntesi, de tots els informes que componen l'informe de fiscalització del compte general de la Generalitat, que al final, sumant els de control formal, són 19 informes.
Per altra banda, també s'ha demanat presentar els quatre informes de les universitats, els dos d'enguany i els dos de l'any anterior, que no es presentaren l'any passat i s'han demanat ara.
El del compte general d'entitats locals, també, i el de cambres de comerç.

Com ací ja n'hi ha una bona mostra de tot el que fem a la sindicatura, m'he pres la llibertat d'afegir ací…, a banda d'açò, la sindicatura també fem informe de ciberseguretat, informes de l'entorn de control, fiscalitzacions generals de municipis i d'informació contractual municipal, fem auditories operatives i especials, i també fem l'informe de les Corts Valencianes.
En total, venen a ser uns seixanta informes, en 2022 han sigut 60 informes.
Ha sigut el segon any que més informes hem fet.

I també aprofite per, abans de presentar-ho, dir com treballem a la sindicatura, perquè és important moltes vegades saber-ho.
A la sindicatura existeix un Consell de la Sindicatura, és un òrgan col·legiat, format per tres síndics i un secretari general.
Els tres síndics tenim vot i el secretari general no; té veu, però no vot.
Funcionem amb set equips d'auditoria.
Normalment, l'equip estàndard ve a ser un auditor o auditora, amb quatre tècnics d'auditoria i quatre tècnics de gestió auditora i un auxiliar.
Això més o menys és la forma de funcionar.
A banda, tenim administració, lletrat, informàtica, documentació… En total som 100 persones.
Per tant, tot el que jo hui vaig a presentar ací és el resultat, és el fruit d'este equip complex, de 100 persones.
A qui s'ha de donar les gràcies per la tasca és a tot l'equip.

I, clar, nosaltres funcionem amb un pla estratègic plurianual, i després…, que això es concreta en programes anuals d'actuació, a on participa tota la casa de la sindicatura, en una comissió tècnica d'auditoria.
I, a partir d'ahí, tot un treball de camp, projecte, un esborrany que es discutix amb els gestors…

I al final, important, que vull ressaltar, en l'informe definitiu també hi ha un apèndix on s'inclou les al·legacions que el gestor ha fet i el que nosaltres hem contestat a les al·legacions.
Jo us recomane la lectura perquè moltes vegades és més sucós el que es diu ahir que el que es diu en el mateix informe, perquè ahí hi ha un poc, potser, preguntes i respostes entre el gestor i la sindicatura.
I tot això és públic, transparent i apareix al final de l'informe.

I les recomanacions, doncs bé, anem fent seguiments d'un any per a l'altre en les fiscalitzacions de l'any següent.

Entrant ja en la matèria del que és el compte el Compte de l'administració de la Generalitat del 2021, que és el que ara presentem, hem fet diferents subinformes; una part una auditoria financera, que és per la que vaig a començar.
En esta auditoria financera, encara que vaig a anar explicant tots els incompliments, vull començar dient una cosa que moltes vegades se'ns oblida, que és que l'opinió en general és que, en general, els comptes estan d'acord amb els principis comptables i complixen la legalitat.
Hi ha algunes certes excepcions, que és el que anem a tractar.

I què són estes excepcions que volem comentar?
Doncs bé, dins de l'immobilitzat no financer, n'hi ha un tema que alguns anys ja hem anat parlant, de l'inventari.
L'inventari sí que s'ha avançat, ja s'està efectuant, però no és un inventari encara complet i actualitzat que permeta conciliar-lo amb els registres comptables.

Per altra banda, en 2021 ha continuat un procés d'amortització que es va iniciar en 2019, ja per insistència també de la sindicatura, un procés d'amortització de l'immobilitzat, tant material com intangible.
Ara bé, encara no s'ha estés a partides com construcció en infraestructures, que representen més del 70 % de l'immobilitzat material.
Per tant, ahí n'hi ha un import de dotació d'amortització que és inferior al que hauria de ser, però no podem determinar-lo.

Per una altra banda, també tirem en falta que no estan comptabilitzats els elements patrimonials procedents de la reversió de les dos concessions sanitàries, administratives sanitàries, les del departament de la Ribera i de Torrevella.
I tampoc estan comptabilitzats elements patrimonials procedents de l'extinció de radiotelevisió valenciana.
I, tampoc, la part…, dins de CACSA, s'ha cedit a la conselleria el Palau de les Arts Reina Sofía, i açò, clar, no està comptabilitzat en la conselleria.

Per una altra banda, seguint amb l'auditoria financera, volem ressaltar que n'hi han 45 liquidacions encara sense aprovar.
Em referisc a desembre del 2021, és a dir, en el període fiscalitzat.
Crec que durant el 2022 s'ha aprovat alguna d'estes liquidacions.
Però, hi havien 45 liquidacions del que havien sigut les concessions sanitàries integrals.

Per una altra banda, quant a les existències, enguany, per primera vegada, s'han valorat les existències dels productes sanitaris, en una recomanació que havia fet la sindicatura en altres anys.
Com veuen, han fet cas en la conselleria i això és d'agrair.
S'han valorat en 65 milions d'euros.
És cert que esta valoració que ha fet la conselleria, no coneixem el mètode que s'ha utilitzat, ni tampoc quin seguiment s'està fent en les entrades i en les eixides en cada un dels magatzems.
Però bé, hem de valorar positivament que existisca esta valoració d'existències.

Quant a les provisions i contingències, bé, n'hi han prou procediments judicials que estan en marxa i no sabem això molt bé com pot…, no podem valorar com pot arribar a afectar la dotació de provisions i contingència.

I, per una altra banda, en el tema dels creditors per operacions meritades, el que apareix en el compte 413.
1 i 413.
0, ahí hi ha uns 700 i 200 milions que, més o menys tots els anys, acaben passant…, es queden d'un exercici a l'altre.
En el pressupost de 2021, també s'imputaren després de realitzades en els exercicis anteriors, i ara s'han quedat que s'imputaran en exercicis següents.
Són més o menys, tots els anys…, uns per altres venen a estar en la mateixa quantia, per tant, no canvia molt l'import dins del conjunt.

Quant al pla Resistir Plus, des d'una visió d'auditoria financera, després tornem a tocar açò en l'apartat de compliment de la legalitat, però des del punt de l'auditoria financera l'únic que podem dir és que el reintegrament que calia haver fet a final de l'any 2021 al final va ser inferior al que caldria haver fet.
Tal com es va valorar, es va deixar per al 2022 gran part del que s'haguera pogut tornar ja en el 2021.
Al final no afecta, perquè el que no s'ha tornat en el 2021 s'ha tornat en el 2022, tot aquell reintegrament que cal fer al tresor públic s'ha efectuat; el que passa és que s'ha efectuat, a la millor, en l'exercici posterior al que correspondria.
En el seu conjunt, no passa res, simplement nosaltres el que diguem és que en el 2021 hauria d'haver sigut major la devolució i, per tant, en el 2022 haguera sigut inferior la part que es tornava.

Quant al mecanisme per a la recuperació i la resiliència, ací s'assignaren 770 milions percebuts per la Comunitat Valenciana per al pressupost de 2021 i només es comptabilitzaren una part menuda, quan s'hagueren pogut ja registrar una major part.
Simplement el que diguem és que, bé, que ha estat infravalorat en eixe exercici en el fons.
Simplement…, no afecta el resultat pressupostari ajustat, simplement que s'ha traslladat.

I ja passant a conclusions sobre el compliment de la normativa, el que volíem ressaltar és un aspecte que, bé, és recurrent d'altres anys també.
N'hi ha moltes despeses contretes sense consignació pressupostària, i sense la corresponent tramitació d'un expedient de contractació, i això passa en particular en la conselleria de sanitat.
I això té al final un dany colateral, i és que això provoca un abús de la figura jurídica del rescabalament per enriquiment injust.
Clar, al final, d'alguna manera s'ha de donar eixida a això que ja s'ha compromés i al final esta figura, que existix, la figura del rescabalament per enriquiment injust existix per a coses molt concretes, al final se n'abusa.
I, en concret, en el 2021 s'han tramitat 417 expedients per un import de més de 1.
800 milions d'euros.

Per una altra banda, i relacionat ja amb el tema de l'acta de recepció dels béns i serveis que estaven afectats al departament de salut de Torrevella, esta acta de recepció es va fer sense l'assistència de la intervenció, actuació per a comprovar realment que és el que s'estava revertint.

I, per una altra banda, volíem destacar, ja com a tercera cosa important dins del compliment de la normativa, i és que les previsions d'ingressos caldria que foren raonables i tinguen més o menys clar què s'espera obtenir del sistema de finançament autonòmic.
I, per tant, caldria cenyir-se al que s'espera obtenir d'ell.

Quant al compliment de la legalitat, però ara ja fixant-nos en el tema de la contractació, podríem diferenciar, per una banda, el que són contractes no menors i, per altra banda, el que són contractes menors.

En esta primera part, els contractes no menors, encara que en general l'activitat contractual està conforme a la normativa, n'hi ha una sèrie d'incompliments, que són els que assenyalem.
En alguns casos, es detecten incompliments en el principi d'igualtat i no discriminació, per falta, tal volta, de publicitat dels expedients o falta d'una documentació determinada.

Per altra banda, també hem vist que no determina amb precisió la naturalesa i l'extensió d'eixes necessitats que es pretenen cobrir.
No està ben documentat ni ben explicat el per què.
I tampoc es justifica, en alguns casos, adequadament l'elecció dels criteris d'adjudicació, per què s'han triat eixos i no altres.

En molts casos, no es complixen els requisits per a la tramitació d'urgència o d'emergència, que és un tipus de contractació que existix, però que no s'ha d'abusar d'ella.
S'han de complir una sèrie de requisits per a poder emprar-la.

I, per una altra banda, els criteris d'adjudicació, en alguns casos, no complixen tots els requisits establits en la llei de contractes.

Un aspecte important que també volia ressaltar, i és que moltes conselleries no disposaven d'un procediment formal per a detectar els possibles conflictes d'interessos.
Dins de tot el procés, tot el personal que participa en la licitació, no n'hi ha un procediment formal que estiga clar per a detectar eixos possibles conflictes d'interessos.

Quant al que són contractes menors, simplement volíem ressaltar dos aspectes importants.
Per una banda, és que els informes de necessitat es realitzen amb posterioritat, en molts casos, i, curiosament, sense valorar, sense calcular el valor estimat del contracte.
Clar, això és important, perquè si no s'ha valorat, no s'ha fet una estimació del valor, no es pot saber si realment li correspon contractar-se com a contracte menor o si s'hauria de licitar ja amb un contracte no menor i seguint tot un procediment.

I ja, per últim, simplement quant a les obligacions d'informació contractual, observem algunes deficiències a l'hora de comunicar al Registre Oficial de Contractes de la Generalitat o a la mateixa Sindicatura de Comptes.

Ja centrant-nos en el que és les conclusions de la fiscalització de subvencions i ajudes, volíem destacar alguns incompliments.
Per una banda, la Intervenció General hem vist que no ha exercit íntegrament el control financer de les subvencions que estava previst legalment.

I hem observat també que, en la convocatòria d'ajudes per a les empreses de transport públic discrecional de viatgers en autobús, la Direcció General de Pressupostos s'hauria d'haver pronunciat sobre l'adequació de les disponibilitats pressupostàries.
És a dir, no va haver-hi eixe informe que existia una adequació, una disponibilitat pressupostària.
I també, parlant d'este mateix expedient, després va haver-hi una modificació, en juny del 2021, sense tindre encara un finançament en ferm, que va arribar realment en setembre.
Això és el que destaquem ací.

Quant a les altres dos línies, la del pla Vega Renhace i la de les ajudes a empreses de transport públic per covid, no s'ha aprovat el pla de control.
Açò és una cosa que ho destacàrem en l'informe…, ens digueren que és cert que durant el temps que estàvem fent del treball de camp s'estava tramitant, l'elaboració i l'aprovació d'aquest pla a la conselleria.
Probablement ara ja ho estarà, no ho sé segur.

No consten en la base de dades nacional de subvencions alguns dels pagaments realitzats en una determinada línia, ni el foment i el desenvolupament del patrimoni i d'inversió cultural de les entitats, que és esta ajuda realment.
No està, és tan particular…, no consta en la base de dades nacional de subvencions.

Quant a les ajudes del pla Resistir, que abans ja havia comentat alguna cosa des del punt de vista de l'auditoria financera, ara, des del punt de vista de la fiscalització del que és el compliment de la normativa, tornem a incidir en el mateix.
Al final, es va tornar en el 2021 menys del que hauria d'haver-se tornat, amb la qual cosa, es va reintegrar més en el 2022 del que caldria.

I el que sí que observem és que, en l'última convocatòria de les ajudes, canviaren els requisits i això no es va justificar, no es va motivar correctament.
En cap lloc s'explica el perquè es poden donar les ajudes també a qui tinga pèrdues en el 2019 i no només en el 2020, que era el que inicialment s'havia tingut en compte.

I, per una altra banda, també es veu que no s'ha verificat directament si les empreses que han obtingut la subvenció complixen absolutament tots els criteris.
Existix una declaració responsable, però açò no és la justificació que legalment estava prevista.

I, per una altra banda, veiem que la Intervenció General no ha elaborat el pla anual de control financer de totes les subvencions previstes.

Seguint amb altres aspectes, que són rellevants dins del compte de l'administració, podem destacar que el patrimoni és negatiu i continua creixent en la seua negativitat, ja estem de l'ordre de 37.
000 milions negatius.
I el deute financer igualment, ha seguit incrementant-se, és ja de l'ordre de quasi cinquanta-sis mil milions; tot això referit sempre a finals del 2021.
D'estos quasi cinquanta-sis mil milions, n'hi ha quasi quaranta-sis mil milions que corresponen a les operacions de crèdit formalitzades amb l'Institut de Crèdit Oficial, FLA i altres.
Per tant, al final, a qui realment se li està devent els diners és al Govern d'Espanya.

I quan observem el resultat pressupostari, veiem que en el 2020 va haver-hi una reducció del dèficit…, va haver-hi dèficit igualment, però una reducció degut a les diferents aportacions, increment d'ingressos, i també de despeses, però al final va ser més l'increment que va haver-hi en ingressos que en despeses, tot ocasionat per combatre la pandèmia.
En el 2021, el dèficit ha augmentat un poc en relació amb el de l'any anterior, està ara de l'ordre del 2018, no tant com el del 2019, però està de l'ordre d'un poc més dos milions d'euros de dèficit.

Quant als ingressos, s'observa que hi ha una trajectòria creixent dels ingressos en els últims anys.
Malgrat no haver-se modificat el model de finançament autonòmic, la trajectòria d'ingressos ha sigut positiva, principalment per la trajectòria dels tributs cedits, encara que en este últim any, en el 2021, el que ha tingut molt de pes en els ingressos han sigut les ajudes, tant pels fons covid com pels Next Generation.
Això ha suposat un increment dels ingressos de 8,5 %.
En cas de no haver existit estes aportacions extraordinàries, hi haguera hagut un creixement igualment del 3,8 %; és a dir, que la tendència en els tributs ha sigut creixent igualment en els últims anys.

Ara, açò hem de comparar-ho amb les despeses.
I, abans de comparar-ho amb les despeses, és important fer un ajust, i és que tots els anys hi ha unes obligacions no reconegudes pressupostàriament, que recauen en sanitat, que…, bé, en algun moment arribaren a ser de més de tres mil milions d'euros.
Açò, en l'actualitat s'ha reduït; en els últims anys està al voltant de set-cents, i fins i tot estos dos últims anys ha disminuït, ara està de l'ordre de cinc-cents trenta-set milions.
Principalment són coses de sanitat, que acaben passant d'un any a l'altre.
Clar, ajustant, tenint en compte realment on s'hauria de periodificar correctament estes despeses, obtenim esta evolució de les despeses que veiem en el gràfic.
Esta és la despesa real estimada, amb eixe ajust que acabem de fer.
Veiem que ha sigut creixent en els últims anys, crec recordar que l'increment del 2021 és del 9,3 %.
I això, al final, provoca que el resultat pressupostari continue amb un dèficit d'uns dos mil milions, major que el de l'any passat, menor que el del 2019, que va ser molt elevat.
Però, ahí n'hi ha un dèficit que veiem que és estructural, que no hi ha manera de llevar-lo, i que amb el model de finançament, tal com està, veiem complicat complir-ho.

I, per això, enllace amb l'apartat que dediquem tot els anys al model de finançament autonòmic.
Ací hem repetit un poc les conclusions de l'informe que férem específic durant el 2022 sobre el deute.
I, al final, les conclusions principals foren que és un dèficit pressupostari estructural que ha fet que la Comunitat Valenciana siga la més endeutada respecte al seu PIB.
Per una altra banda, veiem que no està provocat per tindre unes despeses superiors a la mitjana, sinó tot el contrari, per tindre uns ingressos inferiors, principalment per culpa del finançament autonòmic.
I el que veiem és que el mecanisme estatal de finançament, que efectivament ha ajudat que la Comunitat Valenciana puga seguir prestant els serveis; però, clar, això té una contrapartida, i és que s'ha de tornar després, és un deute, mentres que el finançament autonòmic no cal tornar-ho.

Per tant, en conclusió, hi ha tres actuacions necessàries.
Una és modificar el model de finançament autonòmic, l'altra és negociar quin tipus de rescabalament és l'adequat per la part del deute acumulat durant tots estos anys d'infrafinançament.
I, mentre tot això es resolga, el que cal fer és un mecanisme transitori d'anivellament per a, almenys, any a any no seguir perdent finançament.

Tot això ens ha portat al que abans ja hem insinuat de l'endeutament.
Som la comunitat autonòmica més endeutada en relació amb el seu PIB.
En estos moments, ja estem parlant de…, bé, en termes del Banc d'Espanya, ja estem en quasi cinquanta-quatre mil milions; en termes dels nostres registres, estàvem parlant de cinquanta-cinc mil milions, quasi cinquanta-sis mil.
Veiem que enguany ha baixat el percentatge que això representa respecte al deute, perquè l'any passat realment l'increment va ser un increment, podríem dir, un poc fictici.
El deute no ha parat de créixer, però l'any passat es va disparar el pes que tenia això respecte al PIB perquè el PIB va baixar molt, conseqüència…, quan dic l'any passat em referisc al 2020, perquè estem parlant del 2021.
En el 2021, com que el PIB ha evolucionat millor, el pes ja no és tan gran, però continua sent molt elevat.

I també entrem en un altre apartat de l'informe en què advertim d'una sèrie de crisis.
Una de les crisis que hem parlat ja és la del finançament autonòmic, i després n'hi han altres tres crisis, que són la climàtica, l'energètica i la de minerals.

I en l'informe insistim en el que hem dit altres anys.
Sí que s'està assumint ja com una crisi tant el canvi climàtic com els problemes energètics, però s'està confiant en un desenvolupament massiu d'energies renovables, sense tindre en compte que realment no n'hi ha minerals suficients per a fer eixe desplegament massiu.
I, per tant, això va a tindre un problema, de cara a la societat i de cara al sector públic.
Perquè, si no hi ha creiximent econòmic, no hi haurà increment d'ingressos públics i n'hi haurà més dificultats perquè el sector públic puga prestar els seus serveis.
Per això, insistim que el sector públic no sols hauria d'estar promovent la transició energètica, sinó també la transició social i sistèmica cap a un sistema que consumisca menys energia.
I això és important anar preparant-ho ja.

Després, això…, podríem dir que amb el que he repassat fins ara he tocat tant l'auditoria financera com la del compliment de la legalitat del que és el compte d'administració.
I ara vaig a repassar molt breument el que són altres organismes, fundacions, consorcis…

En el cas de l'Agència Tributària Valenciana, hem revisat el control intern i també sistemes d'informació que donen suport a la gestió dels ingressos tributaris.
Què és el que podem dir?
Doncs, bé, hem vist que hi ha un nivell de control existent que és raonable, però que fan falta més recursos, clarament.
Els recursos, tant humans com tecnològics, de l'Agència Tributària Valenciana són insuficients per a poder resoldre les deficiències que veiem que hi ha.
És una falta de recursos.
També caldria major control per a reduir el risc de caducitat de procediments i de prescripció.
Al final, per falta de personal i de dotació tecnològica, doncs algunes vegades pot arribar a caducar.

Per una altra banda, en la part que ens hem centrat en la revisió dels controls d'accés a sistemes d'informació, hem vist que, encara que s'ha millorat molt en els últims anys, i això cal dir-ho, encara persistixen alguns riscos, alguns que no estan encara coberts per controls efectius del que són controls bàsics de ciberseguretat.

I, per una altra banda, insistim que l'agència tributària hauria d'adequar-se a l'esquema nacional de seguretat.
Estan avançant ja, però encara no estan adequats completament.

Quant a Labora, en el cas de Labora hem fet una auditoria de compliment de la legalitat en matèria de subvencions, expressament.
I ahí el que podem destacar, en el cas de Labora, és que la intervenció no ha exercit el control financer de les subvencions que estava previst.
I en el cas de l'entitat, Labora, no ha remés a la sindicatura els convenis subscrits superiors a sis-cents mil euros, ni una relació certificada de tots els convenis formalitzats.
És una falta de publicitat, açò, de cara a la sindicatura.
Diversos incompliments també hem vist en la concessió de subvencions, relacionats sobretot amb els criteris de valoració o la falta d'una relació que continga totes les sol·licituds.

I, per últim, un aspecte que hem observat és que, en alguns casos, hi ha hagut, aproximadament…, hi han hagut molts beneficiaris de les ajudes per covid.
I destaquem que aproximadament alguns més de dos mil beneficiaris han rebut una ajuda que o que no es corresponia o que ha sigut superior a la que els correspondria.
En molts casos, perquè hi ha hagut, a la millor, certa duplicitat entre ajudes que ha donat Labora i altres que han donat els ajuntaments.
I, bé, ja estan…, de fet, em consta que estan ajustant ajuntaments i Labora, a vore quines parts s'han de tornar.

Quant al que és la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació i el que és la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació, encara que tots els anys acabem insistint en el informe que caldria açò unificar-ho en un únic ens, o un o l'altre.
Realment la figura jurídica que es preferisca, però no té massa sentit que es continue mantenint la corporació i una societat anònima.
En la fiscalització…, i les he unides ací les dos, perquè al final les coses a ressaltar eren comunes.

Quant a l'auditoria financera, podem dir que hi ha unes existències, valorades en 800.
000 en el cas de la corporació i en 6 milions en el cas de la societat anònima, però en els dos casos veiem que n'hi ha poca informació en la memòria d'estes existències.
I el que també és una cosa que ja hem dit en alguna ocasió és que les existències que consten en la corporació no haurien d'estar allí comptabilitzades, sinó en la societat anònima.
Realment haurien d'haver passat a la societat anònima.

Quant a despeses de personal, el que observem és que, bé, novament, el contingut informatiu de la memòria és insuficient i que els llocs de treball, al final, estan coberts de manera provisional per mitjà de bosses de treball…, torne a repetir, açò es referix a desembre del 2021.
I d'estos que estan coberts de manera provisional, la gran majoria, 87 %, ho és amb personal del que era l'antic grup de radiotelevisió valenciana.

Quant als litigis, doncs hem de dir que no tenim suficient informació com per a determinar si caldria haver fet una provisió major pels litigis que hi ha pendents, no hi ha informació suficient per a l'adequada cobertura comptable d'estos litigis.
No podem donar una opinió clara.

Quant a les conclusions referides als altres requisits legals i reglamentaris, respecte al contracte de programa, cal dir que va acabar, va finalitzar el 2020, i que, durant el 2021, no s'ha subscrit un nou contracte de programa, que és una cosa que hauria d'haver-se fet.

I quant a la contractació, hem detectat alguns incompliments relacionats, en molts casos, amb la valoració del criteri preu, quant a les fórmules aplicades i en l'estimació del pressupost base de licitació o en l'examen de la comissió d'estudi i valoració dels projectes.

Centrant-nos ara en la societat dels parcs temàtics de la Comunitat Valenciana, en este cas, el que hem fet ha sigut una fiscalització del compliment de la legalitat en matèria de contractació, que ha expressat una opinió favorable.
I també una auditoria dels comptes, que, en este cas, hem destacat huit excepcions, de les quals he resumit les principals.
Per una banda, el que és el contracte de la regata d'Ocean Race, entre les edicions XIV i XV, hi ha poca informació en la memòria, i no està comptabilitzat complet el contracte.

I tant en el cas del complex cinematogràfic de Ciutat de la Llum com en el pla especial director d'usos i infraestructures, tornem a fer l'observació que existeix poca informació en memòria i no podem opinar sobre la correcta classificació comptable, degut a eixa falta informació.

Quant a l'impost sobre el valor afegit, ahí hi havia ja pendent, de l'exercici 2019, al final, la recomanació hauria d'haver-se imputat en l'exercici 2020, i no s'ha fet, i s'ha acabat comptabilitzant en el 2021.

I ja per últim, quant a l'impost sobre l'increment del valor dels terrenys de la naturalesa urbana, ací sí que l'administració tributària ha acordat tornar unes quanties que indegudament li quedaven en el seu moment, i açò s'ha acordat en abril del 2022, i nosaltres considerem que açò s'hauria d'haver considerat com un fet posterior en els comptes del 2021 i haver-ho inclòs en la memòria d'informació sobre este tema, i no s'ha fet.

Canviant ja a un altre ens, EPSAR, l'Entitat de Sanejament d'Aigües.
En este cas, hem fet una auditoria de compliment de la legalitat en matèria de contractació, i d'ahí, el que volem destacar és, igual que abans he dit també d'algunes conselleries, que a l'EPSAR no hi ha un procediment clar per a previndre, detectar i solucionar possibles els conflictes d'interessos en el moment de tot el procediment de licitació.
Per una altra banda, hem vist que hem incomplit, de manera generalitzada, els terminis, els terminis d'obertura de proposicions, termini de proposta d'adjudicació, de formació dels contractes.
I que, en alguns casos, ha recorregut al contracte menor realment per a contractar prestacions de caràcter recurrent.
Que açò, realment, el que hauria d'haver fet és haver licitat un contracte correctament i no haver anat acumulant contractes menors.

Quant a l'IVACE, l'Institut Valencià de Competitivitat Empresarial, en este cas, hem fet una fiscalització centrada en el compliment de la legalitat en matèria de subvencions i en què volíem destacar dos aspectes.
Per una banda, que la intervenció general no ha exercit íntegrament el que és el control financer de les subvencions.
I, per una altra banda, que, respecte a la línia d'ajuda nominativa a centres tecnològics, no s'ha aprovat un pla de control que estava previst ni s'ha pogut verificar que s'haja complit l'import de les subvencions que no superara el cost de l'activitat subvencionada.

Passant ja al consorci de l'Hospital General Universitari de València, en este cas, hem fet, per una banda, una fiscalització del compliment de la legalitat en matèria de contractació i, per una altra, en matèria de personal.
En el primer cas, en contractació, hi ha importats habilitats de control intern i l'opinió de la sindicatura ha sigut desfavorable.
També veiem que hi ha molta activitat contractual sense tramitar expedients de contractació preceptius.
I també hi ha moltes despeses que es fan sense consignació pressupostària, probablement per insuficiència pressupostària, però, clar, s'està efectuant d'esta manera.
I un altre aspecte que destaquem és que no s'ha realitzat una fiscalització prèvia dels expedients de contractació.
Ja passant a allò que és matèria de personal, el que volem comentar és que la Direcció General de Pressupostos no ha autoritzat expressament el que és la massa salarial.
Per tant, s'ha desenvolupat l'activitat sense tindre el preceptiu informe salarial favorable.
I, per una altra banda, la plantilla orgànica no està aprovada, tampoc.

Passem a un altre ens, l'Incliva, Fundació per la Investigació de l'Hospital Clínic de la Comunitat Valenciana.
En este cas, hem fet una auditoria de compliment en matèria de contractació.
I dels incompliments que hem volgut destacar, els expedients de contractació no disposen d'un informe previ de l'auditor.
Les garanties definitives dels contractes es formalitzen sense ajustar-se als procediments que estableix.
I hem detectat alguns casos, que hi ha diversos contractes menors, amb allò que sembla un fraccionament de l'objecte del contracte, de manera que, al final, unint-los tots, haguérem superat l'import màxim per a contractes menors i s'hauria d'haver publicitat amb un contracte no menor.

Passant a la Fundació per a la Investigació de l'Hospital Universitari i Politècnic La Fe de la Comunitat Valenciana, en este cas, hem fet una auditoria de compliment en matèria de contractació, i d'ací el que hem ressaltat és, igualment que en el cas anterior, no existeix allò d'auditor intern, per la qual cosa, els expedients de contractació no disposen de l'informe previ.
Amb caràcter general, també s'ha posat de manifest la falta de concurrència real i efectiva.
Hem observat que, al final, realment, es presenten a les convocatòries un o dos licitadors únicament.
És cert que, en alguns casos, és una matèria molt específica i és difícil que hi haja diversos licitadors, però, igualment, caldria procurar buscar que participaren més d'un.
En el tema dels expedients, també hem vist que no s'ha publicat tota la informació en el perfil de contractant.
En alguns altres casos, en el contracte de major quantia, que és un de quasi mig milió d'euros, hem vist que s'ha aprovat una modificació del ple de prescripcions tècniques, però no ha sigut publicat en el Diari Oficial de la Unió Europea, com hauria d'haver sigut el correcte.
I també veiem o sabem que hi ha diversos contractes menors que tenen el mateix objecte, que és la gestió del tràmit per a obtindre la concessió de patents, per la qual cosa, podria haver-se donat el cas que s'haguera produït un fraccionament indegut del contracte.

Amb açò, acabaríem, ho he fet molt sintètic, el que són tots els ens.
He anat ressaltant els tres o quatre aspectes principals de cadascun dels ens de la Generalitat.

Informes d'auditoria de compliment de la legalitat a la Universitat de València, exercici de 2020 (RE número 43.
691, BOCV 209); de control formal de les universitats públiques de la Comunitat Valenciana, exercici de 2020 (RE número 43.
697, BOCV 209); d'auditoria de compliment de la legalitat en la Universitat d'Alacant, exercici 2021 (RE número 62.
421, BOCV 288) i de control formal de les universitats públiques de la Comunitat Valenciana, exercici 2021 (RE número 62.
423, BOCV 288)

El senyor síndic major de Comptes:

I ara passaríem als informes de les universitats, tant del 2020 com del 2021, que s'havien sol·licitat.
En el cas del control formal, més centrat en el 2021, perquè el del 2020, al final, ha quedat integrat en el del 2021, i, al final, el que podem destacar és que els terminis s'han complit correctament, tant en l'aprovació, tant en la posterior remissió a la conselleria i a la sindicatura.
Després, el conseller d'hisenda també ha remés a la sindicatura dins del termini, i el que s'ha remès posteriorment al termini han sigut els informes d'auditoria de compliment i d'auditoria operativa, realitzats per la intervenció general.
Les cinc universitats han publicat en el seu lloc web els comptes i, per últim, han complert els tràmits i els terminis legals, en general.

Ara ja, en particular, en la fiscalització que hem realitzat dels contractes en investigació el 2021 a la Universitat d'Alacant, destaquem tres aspectes.
Per un costat, observem que, en els contractes revisats, l'investigador principal no compleix l'obligació que té, en acabar, de fer un informe final tècnic-econòmic, un resum sobre el treball desenvolupat, sobre el personal que ha participat i sobre quines són les despeses i els ingressos realment imputables al projecte.
I això calia enviar-ho després al servei de transferència de resultats d'investigació.
Això falta.
I en tres dels contractes que hem analitzat, també hem vist que la clau pressupostària que s'ha obert per a cada projecte, al final no estan imputant-se únicament els ingressos i despeses corresponents al projecte, sinó que hi ha cert vessament d'uns projectes a altres.
Al final, hem de tindre en compte que són despeses que tenen un finançament afectat, per tant, el que sobre s'ha de retornar, i no es pot passar a un altre projecte.

Igualment, també hem vist que en dos dels contractes revisats, els equips d'investigació, algunes de les treballadores que hi havia a l'equip d'investigació, en acabar un projecte, han passat a un altre projecte diferent, sense passar per un nou procés de selecció de personal.
L'any anterior, havíem fet una fiscalització, també de comptes d'investigació, en este cas el 2020, de la Universitat de València, i, en aquella ocasió, el que destacàrem va ser que, en els informes i en els expedients revisats, no s'adequaven als models normalitzats que estan aprovats.
I que, en tres dels contractes que havíem revisat, veiem que, tant ni el detall dels treballadors a realitzar, ni la definició de l'objecte tal, no aparentava que l'activitat fora una activitat corresponent a un contracte d'investigació.
I, en la gestió d'un dels contractes d'investigació en particular, veiem que hi havia alguns incompliments de la mateixa normativa interna de la Universitat de València.

Per una altra banda, ja l'últim que ressaltem és que hauria d'actuar amb més rigor en formació dels fulls d'encàrrec, perquè, en la mostra que havíem analitzat, es comprovava que havia d'haver-se subscrit un contracte ordinari en un cas, i en altres casos, hi ha quatre casos en què se superava el límit màxim de 12.
000 euros, que és el que permet o no formalitzar-ho.
Per tant, això era més destacar que hauria d'agafar-se amb més rigor la formació d'estos fulls d'encàrrec.

Informe de fiscalització del compte general de les entitats locals de la Comunitat Valenciana, corresponent a l'exercici de 2020 (RE número 56.
514, BOCV 262)

El senyor síndic major de Comptes:

I ja canviant al context general de les entitats locals… Ja sé que estic fora de temps, però vaig a anar molt ràpid per a acabar-ho…

La senyora presidenta:

No pasa nada.

El senyor síndic major de Comptes:

…perquè hi havia molts informes.
En el context general de les entitats locals, ressaltaré, a vore, dins del compliment de les obligacions derivades del cicle pressupostari, hi ha un incompliment prou generalitzat dels terminis.
Al final, 75 % de les entitats locals no va aprovar a temps el seu pressupost.
I el 30 % no va aprovar a temps la liquidació.
O el 24 % no va aprovar a temps el compte general.
Per contra, el que és retre comptes, la cosa està millor.
El 79 % de les entitats ha retret comptes quan tocava, amb el termini marcat de 15 d'octubre de l'any següent, però dos mesos i mig després, al final del 2021, ja eren el 97 % de les entitats locals que havien retret comptes.
I actualment, ho he revisat i he vist que, en este moment, només hi ha dos municipis que no han retret comptes, que són Benigembla i Xixona.
I Xixona, damunt, justificat, perquè patiren un ciberatac que han tingut tots els servidors inservibles.
Perdó per la redundància.

La sindicatura, en això, ha mantingut sempre una actitud molt proactiva, insistim molt, fem molts recordatoris, en algun cas hem arribat a fer requeriments.
I, al final, entre esta insistència per part de la sindicatura i la impossibilitat de percebre subvencions si no ha retret comptes, que això també pesa molt, això fa que al final hi haja nivells baixos en la falta de remissió dels comptes.
Hem de dir que la Comunitat Valenciana sol ser la comunitat autònoma que millor rendició de comptes té, tots els anys.
Jo crec que, en gran part, per això, perquè no poden rebre subvencions, a banda que la sindicatura està ahí darrere insistint.

I, per una altra banda, en la revisió dels comptes, veiem que hi ha una sèrie d'incidències pressupostàries més freqüents.
Quines són estes més freqüents?
L'existència d'un romanent negatiu de tresoreria per a despeses generals, o un resultat pressupostari ajustat negatiu, o la falta d'estimació de l'import de dubtós cobrament a l'hora de determinar el romanent de tresoreria.
I una altra cosa que fem en la sindicatura és que agafem i fem una anàlisi homogènia de les dades dels dos últims exercicis.
Clar, no podem comparar directament els totals d'un exercici amb l'anterior perquè no són exactament els mateixos ajuntaments, a la millor, els que han retret comptes en el moment en què fem el tall.
El que sí que fem és vore quins són els ajuntaments comuns, que són la gran majoria, que sí que han retret els comptes, els dos últims exercicis els podem comparar.
D'eixa manera, podem fer una anàlisi de l'evolució d'un any a l'altre.
Fent esta anàlisi homogènia, veiem que el resultat pressupostari agregat no només ha sigut positiu, sinó que ha millorat, d'un exercici del 2019 al 2020, quasi ha millorat un vint per cent, el romanent de tresoreria per a plans generals també ha millorat, vora un díhuit per cent.
S'ha reduït l'endeutament en quasi un onze per cent en el conjunt d'entitats locals.

Per una altra banda, les obligacions pendents d'aplicar el pressupost han augmentat, aproximadament un 5 %.
I ja el que destaquem al final és que, bé, destaquem i assenyalem un poc esta necessitat de compliment del cicle pressupostari, que veiem que abans he comentat que no es compleix massa, i la potenciació del control intern.
Això sí, hi ha una cosa que insistim, i és que s'hauria de revisar l'estructura del sector públic empresarial, perquè realment hi haguera unes raons que justificaren esta existència d'estes empreses públiques.
Això només hauria d'estar justificat per motiu d'una millor gestió pública, una major eficiència o sostenibilitat financera.
Si no, no té sentit que estiga desglossat del que és el sector públic administratiu.

I, per una altra banda, també insistim, això no només en estos informes generals, sinó en els informes específics que estem fent, incidim que s'han de millorar els controls de ciberseguretat.

Informe de fiscalització de les cambres oficials de Comerç, Indústria, Serveis i Navegació de la Comunitat Valenciana i el seu Consell, exercici 2021 (RE número 63.
985, BOCV 301)

El senyor síndic major de Comptes:

Ja canviant a les cambres de comerç, poc a dir en este cas.
Hem comprovat que n'hi ha adequació, tant en la formalització, l'aprovació i en la rendició dels comptes anuals de les cambres de comerç.
I que en el que són les quantitats percebudes de la Generalitat ha existit un control d'acord amb la normativa aplicable.
No n'hi ha res important a ressaltar.

I ja, per últim, sí que volia fer un parell de comentaris finals.
Per una banda, és cert que jo creia que l'any passat seria l'últim any del meu compareixença ací, m'he trobat açò de rebot, sense esperar-m'ho.
I vull aprofitar per a agrair tant al personal de Les Corts, als funcionaris de Les Corts, com als diputats el bon tracte que sempre he rebut quan he vingut ací.
La veritat és que açò jo sé que resulta un rotllo, però jo al final he arribat a sentir-me còmode entre vosaltres i vos agraïsc el bon tracte que m'heu prestat tots.

I, per una altra banda, vull també fer un suggeriment i és que jo he vingut ací molt a gust a presentar els informes, però sempre he pensat que açò no té massa utilitat, sincerament.
Què vull dir amb açò?
Que al final el nostre informe, el que realment és, és una ferramenta perquè els diputats pogueu fiscalitzar l'acció del govern.
Aleshores, que vinga jo ací a repetir el que ja diu l'informe, que està millor dit en l'informe segur i que ja està resumit abans de cada informe… Per tant, que vinga a repetir-ho jo crec que no guanya molt.

El que realment seria interessant és que ací gestors passaren per ací i vosaltres, amb l'informe davant, demanàreu explicacions.
Este incompliment per què es?
O, açò que ha demanat la sindicatura, s'està avançant en este sentit?
Jo crec que açò seria molt més útil.
Però, bé, jo he vingut molt a gust a fer-ho, però jo deixe clar el suggeriment.
Jo crec que seria molt més útil per a tots.

Bé, i amb açò ja sí que pare el rotllo i vaig a beure, perquè m'he quedat sense saliva.

Bé, moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Muy bien.

Muchas gracias, señor Cucarella.

Nos gusta que venga a visitarnos, porque siempre nos aclara muchas cosas y hasta hace sugerencias a los diputados, que, como es el final de la legislatura, no sé si les dará tiempo, pero ya le aseguro que ahora mismo están pidiendo a los grupos que les redacten alguna que otra comparecencia.

Le agradecemos mucho el trabajo también a todo su equipo, y la verdad es que siempre es un placer tenerle entre nosotros.

A continuación, pasamos a los seis minutos que corresponden a cada uno de los grupos parlamentarios.

En primer lugar, el grupo Unidas Podemos, el señor Martínez dispone de seis minutos para su intervención.
Cuando quiera.

El senyor Martínez Ruiz:

Gràcies, senyora presidenta.

En primer lloc, reiterar, com fem cada any, el nostre agraïment a l'equip de la sindicatura i també al síndic, com no podria ser d'altra manera, per l'elaboració d'aquest compte general.

Bé, jo crec que, en primer lloc, la primera conclusió que traiem nosaltres és que, efectivament, hi ha hagut durant l'exercici 2021, però també durant el 2022 i durant els exercicis anteriors, jo crec que una millora substantiva dels ingressos de la Generalitat Valenciana i una tendència positiva quant a l'evolució del seu pressupost de despeses i, per tant, al compliment de les responsabilitats o les competències que té la Generalitat Valenciana.

Crec que el que hem tingut durant aquesta legislatura, el que hem passat primer amb el covid, ara com a conseqüència de la guerra, i la intervenció, la reacció que han tingut les administracions públiques mostren que era possible fer les coses d'una manera diferent de com es van fer durant la gran recessió.
Crec que hem sigut capaços de generar un cert cercle virtuós en el qual demostrem que una major inversió pública ajuda a millorar l'economia i la millora de l'economia ajuda a millorar, al seu torn, els ingressos públics i, per tant, a seguir millorant la inversió.

Crec que, per tant, hi ha un balanç general positiu, tenim una millora substantiva de la situació a hores d'ara.
Ara bé, també crec que, una vegada baixem al detall, crec que és important també que assumim una posició crítica, fins i tot també els partits que estem sustentant el govern, i que, a diferència d'èpoques anteriors, no ens dediquem a tractar d'amagar la brutícia baix de la catifa, perquè al final sabem que sempre acaba emergint.
Per tant, vaig a anar al detall d'algunes d'aquestes qüestions, perquè el temps també és limitat.

Respecte als informes sobre el sector públic instrumental, sobre diferents entitats en exercicis anteriors, bé, crec que en el compte general d'aquest any es reiteren algunes qüestions que ja venen d'abans.
Pensem, per exemple, en la radiotelevisió pública o en les concessions sanitàries, però a mi m'agradaria esmentar una qüestió que cita en aquest compte general que té a vore amb l'Agència Tributària Valenciana, una qüestió que a nosaltres ens preocupa bastant.
I que, diguem-ne, l'informe assenyala que els recursos, tant humans com tecnològics, dels quals disposa l'agència tributària, són insuficients, són millorables i que s'han de millorar, respecte als procediments de gestió i als controls.

I a mi m'agradaria preguntar-li al respecte d'aquesta qüestió si es considera, des de la sindicatura de comptes, que tot i això, tot i que hi ha aspectes millorables, doncs un poc preguntar-li per l'evolució d'aquestos últims anys, si ha sigut positiva, si s'han anat solucionant algunes de les deficiències que hem mantingut en aquest sentit.

Respecte al pla Resistir Plus, és evident que hi han hagut fons que han quedat pendents d'execució.
Tanmateix, i crec que això és important de ressenyar, tanmateix crec que en aquest aspecte hi ha hagut una crítica per part dels partits de l'oposició que jo crec que de vegades ha sigut bastant injusta respecte a la gestió que ha fet la Generalitat Valenciana.
Perquè, si fem una comparativa respecte a altres comunitats autònomes, veiem que comunitats com Andalusia, com Castella i Lleó, com Galícia, com Múrcia, han tingut problemes d'execució similars, i que les dos comunitats autònomes que no han tingut problemes d'execució d'aquestos fons han sigut Canàries i Balears, precisament perquè tenien condicions més flexibles per part del Govern d'Espanya d'execució d'aquestos fons.
I, per tant, preguntar-li també sobre aquesta qüestió.

En tercer lloc, sobre els fons de reconstrucció i, particularment, del mecanisme de recuperació i resiliència, sembla que…, no sé si ha tingut oportunitat de llegir l'informe de Fedea que es va publicar ahir, jo no he tingut encara temps de llegir-lo amb tot el nivell de detall que exigeix, però sí que sembla que hi ha un cert desacoblament entre l'execució que està portant a terme l'administració general de l'estat i tot el que ve darrere: les administracions territorials, els ajuntaments, les comunitats autònomes… I que, per tant, portem cert endarreriment en l'execució d'aquestos fons.
I volia preguntar-li perquè ens farà una valoració al respecte d'això, si hi ha aspectes que són millorables en eixe sentit i quins.

Respecte al deute públic i a l'infrafinançament, que també és una qüestió recurrent en els informes del compte general, en primer lloc, volíem agrair-li l'informe que va elaborar la Sindicatura de Comptes sobre la situació del deute i, diguem-ne, sobre quines són les causes subjacents d'aquest deute.
Vosté ha comentat que l'evolució del dèficit oscil·la entorn dels 2.
000 milions d'euros, hi ha exercicis en què ens situem per damunt, hi ha altres exercicis en què ens situem per baix, i això també un poc assenyala que això també es correspon amb la situació d'infrafinançament que patim.

Evidentment, per a nosaltres, el deute financer que acumula la Comunitat Valenciana és un problema molt elevat i que hem d'exigir que se solucione al mateix temps que es porta a terme la reforma del sistema de finançament autonòmic i també, provisionalment, l'adopció d'un mecanisme d'anivellament.

Aquesta qüestió voldria lligar-la amb una altra, que crec que no forma part del compte, diguem-ne, dels informes que han elaborat, però que crec que és d'una importància substantiva a nivell de política econòmica, i és els efectes de la inflació.
Com la inflació ha impactat en la gestió de la Generalitat Valenciana, tant en les seues despeses com, diguem-ne, en la situació financera i, en particular, com ha afectat el deute.

I, per últim, agrair-li també que dins del compte general reiteren aquesta pota d'avaluació de les polítiques mediambientals, de tota la vessant ecològica, tot i que crec que ens correspon a nosaltres el deure, i també al Consell, de seguir desenvolupant mecanismes d'avaluació de les polítiques públiques des d'aquesta perspectiva, per donar-los a vostés també xifres i dades suficients com per a poder avaluar després a posteriori quina és l'evolució de la situació.

Gràcies.

La senyora presidenta:

Muy bien.
Muchas gracias, señor Martínez.

A continuación, la señora Llanos, por el Grupo Vox, dispone de seis minutos para su intervención.
Cuando quiera.

La senyora Massó Linares:

Gracias, presidenta.

Buenos días, señor Cucarella.

Muchas gracias, como ha dicho mi compañero, por su exposición y por el trabajo que realiza cada año la sindicatura.

Bueno, otro año más, y lo primero que me nace es preguntar cómo se sienten en la sindicatura al ver el caso omiso que hace el Consell cada año a las recomendaciones que salen en sus informes.
No sé cómo sería antes, pero en estos cuatro años que mi grupo lleva aquí oímos cada año prácticamente lo mismo.
¿Qué quiere que le diga?
Pues nos parece lamentable, no el trabajo de la sindicatura y su intervención, sino la actitud del gobierno valenciano, que cada año repite los mismos errores, por llamarlos de alguna manera.

Leemos en su informe que, si no fuera por el truco -esa palabra la pongo yo, no la dice usted- de los expedientes de resarcimiento por enriquecimiento injusto, pues los contratos serían nulos de pleno derecho.

También hemos podido leer que con la Orden 8/2021 no se contemplan las dos circulares de la Intervención General que un poco recogían las instrucciones para esos expedientes.
Me gustaría preguntarle si podríamos hablar de un vacío legal en la tramitación de esos expedientes.

También queríamos preguntarle si podemos hablar de inseguridad jurídica, al, como bien dice en su informe, constatar que las referencias normativas de los informes de las intervenciones delegadas y territoriales no son las mismas en todos los casos.

Bueno, en lo que respecta a estos expedientes, como he dicho, cada año las recomendaciones son las mismas y cada año aumenta el número de expedientes.
Algunas consellerias, como sanidad y agricultura, ya se ha convertido en costumbre y ahora parece que igualdad no quiere quedarse atrás.
Nosotros nos preguntamos si no sería ya hora de que se asuman algunas responsabilidades.

No sé, es que es lo que le decía al principio, no sé cómo se puede sentir alguien que está haciendo un trabajo año tras año y lo que ve es que las recomendaciones que hace año tras año caen en saco roto, porque es que, en los últimos cinco años, estos expedientes han aumentado un 62 %, como hemos visto en el informe.
Pero es que, además, creo que es en el cuadro 10 del informe, vemos que en 2021 el 84 % corresponde a gastos de ese mismo ejercicio.
Creo que estamos hablando de que la improvisación va en aumento.

Otra cosa que también nos hace gracia -perdónenme la expresión- ver cada año en su informe es lo de los ingresos razonables, que los presupuestos tienen que reflejar los ingresos que razonablemente se vayan a recibir.
Bueno, pues parece ser que, como en las otras recomendaciones, el Consell no las tiene muy en cuenta.

A ver, es que hay tanto que tampoco sé muy bien cómo seguir… Bueno, el informe también, pues, de alguna forma, apoya lo que algunos de nosotros venimos diciendo, y es el bajo grado de cumplimiento de algunas consellerias.
La de participación, el 25 %; economía, el 25 %; innovación, el 57 %; agricultura, el 69 %; vivienda, el 66 %… No lo dice la oposición, lo dice el informe de la Sindicatura de Cuentas, el bajo grado de cumplimiento de algunas de las consellerias.

Luego, también nos sorprende que se hable muchas veces de aprobación «con ciertas salvedades» cuando luego vamos leyendo las salvedades y, por ejemplo, respecto a la legalidad de las ayudas Resistir Plus, pues vemos que los requisitos se modifican en una convocatoria y, por tanto, pues contravienen lo establecido en el real decreto ley; que no se ha comprobado para el órgano que le tocaba.
Pues no ha comprobado si concurre la condición de empresas en crisis, si se ha solicitado la información necesaria, no se ha verificado que las empresas que reciben la subvención cumplen lo establecido en esas bases reguladoras, que la intervención de la Generalitat no ha elaborado el plan anual de control financiero de subvenciones…

Entonces, claro, cuando vamos viendo todo eso, «no, son salvedades»; sí, salvedades, pero que nos están diciendo que se está incumpliendo la legalidad en la concesión de unas ayudas que han sido fundamentales en este periodo de pandemia.

Pero es que luego volvemos a lo de los contratos.
Bueno, pues es que leemos toda la ristra -perdónenme la expresión-- de incumplimientos en los contratos no menores y nos pasa más o menos lo mismo.
No se publica en el perfil del contratante la información requerida, no se justifica la elección de los criterios para adjudicar un contrato u otro, no se cumplen los requisitos para la tramitación de urgencia, no se cumplen los requisitos legales en la tramitación de emergencia, los criterios de adjudicación no cumplen los requisitos establecidos en la ley de contratación del sector público… Es que me faltan muchos y no termino.
Y, por tanto, ver que este informe, al final, dices: no, no; es que se aprueba con salvedades.
Bueno, ¿qué le vamos a hacer?

También, bueno, viendo lo del Labora, que comentaba antes, pues también Labora está como para ponerse una medalla.
La intervención, dice, que no ha ejercido el control financiero de las subvenciones; no ha remitido a la Sindicatura de Cuentas los convenios suscritos superiores a 600.
000 euros; los criterios de valoración, pues falta una relación que contenga todas las solicitudes; hay beneficiarios que han recibido ayudas que no les correspondían o las han recibido superiores, con el consiguiente perjuicio para esas personas que han recibido esas ayudas -ya termino, presidenta-.

Y en lo que sí que estamos de acuerdo, para terminar, es en que las entidades locales remiten sus cuentas, pero me va a permitir que no sea por los requerimientos de la sindicatura, sino por el tema de las subvenciones.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Muy bien.
Muchas gracias, señora Llanos.

A continuación, la señora Giraldo tiene seis minutos para la intervención del grupo Ciudadanos.
Cuando quiera.

La senyora Giraldo Jiménez:

Gracias, señora presidenta.

Señor Cucarella, muy buenos días.

Y agradecerle de nuevo su trabajo y a todo su equipo para elaborar los 60 informes que, durante el año pasado, elaboraron, y por la presentación que hoy nos ha hecho.

Mire, a nosotros también nos gustaría que los gestores vinieran aquí y nos explicaran todas las salvedades, todos los incumplimientos que ustedes reflejan en los informes.
Desafortunadamente, no puede ser.
No puede ser porque nos bloquean constantemente todo tipo de comparecencias y, por tanto, tenemos que recurrir a usted, que buenamente viene y nos explica todo lo que ya está en el informe.

Me gustaría empezar por una nota a pie de página que siempre ponen en sus informes y que habla sobre las salvedades.
Y que dice: «Las salvedades impiden que las cuentas anuales o los elementos auditados reflejen la imagen fiel».
Y continúa diciendo: «En el caso de auditorías de cumplimiento de la legalidad, representan incumplimientos significativos de la norma».

Por lo tanto, mi primera pregunta es: ¿no sería más favorable para todos los valencianos que la Sindicatura de Cuentas dijera que el informe es desfavorable hasta que no se cumplan todas las salvedades que, año tras año, se van acumulando?
Porque, como bien ha dicho mi compañera…, yo vuelvo y reitero en esto.
Es que estamos hablando de expedientes de resarcimiento injusto, falta de valoración del inmovilizado material… Es que las existencias en sanidad, hasta el año pasado, no se empezaron a valorar, según lo que dice su informe.
Y, sinceramente, y es una opinión mía, parece que se han valorado al tuntún, porque el conseller ha dicho que la factura covid son, solo en el 2021, 1.
783 millones de euros, y las existencias solo están valoradas en 64 millones de euros.

Pero es que no se sabe ni cómo se han…, como ustedes han dicho, ni el método de valoración utilizado, ni cómo se ha calculado la variación de existencias.
Una variación de existencias que tiene un reflejo directo en el resultado contable.
Por eso, nosotros consideramos que eso ya sería una salvedad suficiente para un informe desfavorable.

Pero lo del inmovilizado material, 16.
000 millones de euros y subiendo, que tampoco se sabe ni cómo están compuestos, ni dónde están ubicados; o las liquidaciones de las concesiones sanitarias.
Usted ha dicho: «Es que durante este año ya se han liquidado dos».
Pero es que en el año 2020 eran 41 y en el año 2021 eran 45.

Entonces, lo que estamos viendo es que se van acumulando las cosas y lo preocupante es, como dicen ustedes, que se desconocen los importes definitivos.
Y, por tanto, no sabemos con base a qué datos la conselleria de sanidad ha tomado, por ejemplo, las decisiones de revertir Alzira, Torrevieja o, como se está pidiendo aquí, otros hospitales u otros servicios, como, por ejemplo, también las ITV.

O lo que debemos entender es que la imagen fiel que reflejan sus informes es la dejadez absoluta del Consell por atender a todas las irregularidades, todos los incumplimientos, mejor dicho, que ustedes ponen de relieve.

Pero es que vamos más allá.
Seguimos con un presupuesto desequilibrado, con un patrimonio neto negativo de 37.
000 millones de euros, con una deuda que aumenta desde el 2020 al 2021 un 6,4 %, con ingresos ficticios nuevamente pintados en presupuestos.

Por tanto, reitero, ¿realmente es un informe favorable?
Yo creo que el poner -y perdóneme la validación- lo de «favorable con salvedades» es como: vamos a decir que está mal, pero no de tan mal.
Y yo creo que lo más beneficioso para los valencianos sería decir realmente que es desfavorable.
Con los consorcios dicen perfectamente que es desfavorable y no pasa nada.
Continúan su gestión y…, a lo mejor, con la cuenta de la Generalitat se daría un llamado de atención realmente importante.

Y, mire, con respecto a la infrafinanciación, compartimos con usted que estamos infrafinanciados, con usted y con todos los aquí presentes.
Pero es que ni el presidente Sánchez mueve ficha, ni la ministra de hacienda mueve ficha, ni el presidente de la comunidad mueve ficha.
Y hasta que eso llegue, ¿qué podemos hacer?

Nosotros hemos planteado que se evalúe el gasto público, y es algo que propusimos que se hiciera en cada una de las consellerias, y el Botànic nos dijo que no.
Ahora se va a analizar, después de tres años, se supone que la AIReF va a analizar sanidad.
¿Comparte usted con Ciudadanos que se debería analizar no solo la conselleria de sanidad, sino otras consellerias?

Y, en cuanto a subvenciones -porque el tiempo se va volando-, del año 2020 al 2021 han aumentado en 300 millones de euros las subvenciones que carecen de información sobre el modo de concesión y demás.
Eso es una premisa que se viene manteniendo desde el año 2019, 2020 y 2021, que son los que he podido estudiar.

Y algo que en sus informes repiten de forma reiterada es que la intervención de la Generalitat no ha ejercido íntegramente el control financiero de las subvenciones, por lo que me gustaría conocer su opinión con respecto a que, para el año 2023, el Botànic eliminó de las funciones de la intervención, precisamente, el control de subvenciones.
Me gustaría saber su opinión con respecto a esta eliminación.

Porque, claro, no solo es el control de las subvenciones, sino también el control de la contratación.
Porque ¿qué podemos hacer nosotros para corregir esas salvedades?
Que, realmente, a lo mejor es lo que nosotros podríamos pedirle a usted ahora, que nos diga qué herramientas podríamos utilizar, además de pedir a los gestores que vengan y expliquen, para corregir, por ejemplo, ese aumento del personal.
Porque nosotros hemos insistido en dotar personal a la agencia valenciana tributaria, pero nuevamente nos encontramos con una pared.
Y es que nos dicen que no, que no se va a aumentar personal, pese a que hoy hemos oído que sí que quieren que aumente el personal.
Entonces, no sabemos cuál es la definitiva.

Con respecto, por ejemplo, a dos contratos de Presidencia.
Usted dice que hay dos contratos por publicidad -a ver si tengo el nombre por aquí…, no lo tengo ahora mismo-, creo que es de servicios de fotografía y de comunicación, que se tenían que haber licitado de forma conjunta.
Qué podríamos hacer para que realmente, además…, no solo del llamado de atención que hace usted en el informe de las cuentas generales, sino realmente qué podemos hacer para que se corrija esto desde cualquier conselleria.

Porque la reflexión que quiero que hacer es que cuando a los contribuyentes, a todas las personas que quieran ser beneficiarias de una ayuda, se les exige un cumplimiento exquisito de todas las normativas y de todo lo que hay, lo que no puede ser es que la Generalitat, que es quien concede, no cumpla con esas normativas.
Y eso es lo que ustedes están reflejando de esa forma.

Yo creo que lo importante es eso, realmente, si su informe no debería ser desfavorable para que sirva de una buena vez como un llamado de atención y que la cuenta de la Generalitat sea ejemplar.
Igual que han sido, por ejemplo, las de las cámaras de comercio, que también son organismos que tienen un volumen de actividad, pero que han presentado unas cuentas que tienen un informe favorable completamente, sin ninguna salvedad.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Muy bien.
Muchas gracias, señora Giraldo.

A continuación, el grupo Compromís dispone de seis minutos, por parte del señor Esteve, para su intervención.
Cuando quiera.

El senyor Esteve Aparicio:

Moltes gràcies, senyora presidenta.

Moltes gràcies, senyor Cucarella.

Sobretot per l'intent, i jo crec que ho ha aconseguit prou, de fer que açò, que és complicat d'explicar i de contar, resulte prou senzill d'entendre, de seguir.
De fet, vaig a fer una referència molt directa a les vinyetes que n'hi ha en cadascuna de les pàgines, que jo crec que han fet molt més dinàmica una qüestió que és complicada, complexa i tal.

Agrair, una altra vegada, l'esforç per fer una part que, com vosté deia en alguna entrevista, no li agrada a ningú escoltar, que és, bé, estes parts que falten.
Tot i que, el resultat, en general, com vosté ha dit al principi, és positiu, toca escoltar açò, toca saber també on estan les parts fosques de la gestió i què cal millorar.
Si no, al final, jo crec que tenim un deute amb nosaltres mateixa i amb la gent a la que representem.

Agafem jo crec també el guant que ací ha de vindre més d'un gestor i més d'una gestora, bé, també a donar un poc les explicacions que, en molts casos, supose que seran més que justificades perquè unes coses es fan d'una forma o d'una altra.

I, sense més, doncs passe un poc a fer quatre anotacions i preguntes d'algunes coses que em semblen més interessants.

Parla en un dels punts sobre les liquidacions de les concessions sanitàries, parla de 45.
A mi m'agradaria trobar la fórmula de com incorporar açò, perquè vaig fer una pregunta parlamentària sobre açò i, clar, l'estimació que fa la conselleria ara mateixa és que el resultat positiu per a la Generalitat és de 641 milions.
Això, en termes col·loquials, és una pasta.
Estem parlant de molts diners que les concessionàries, les empreses que gestionen la sanitat pública en termes de privatització, ens deuen als valencians i valencianes, 641 milions.
Com podem fer-ho per a incorporar açò i per a, diguem que, anar resolent açò que, en alguns casos, passa de la dècada?

Seguint un poc en la mateixa dinàmica, per deformació professional -l'altra part que m'encarregue és el tema sanitari-, parla també de la manca d'intervenció, de la participació de la intervenció en la transmissió del departament de Torrevella, de la concessionària, en este cas Ribera Salud, a la gestió directa per part de la Generalitat.
Entenc que açò es pot traduir que podem traslladar la recomanació perquè els tres departaments que en breu deixaran d'estar en mans de gestió privada, de Dénia, Manises i Elx-Vinalopó, açò seria un element a incorporar per a garantir una major transparència en eixa transició de la gestió d'un costat privat a la gestió pública.
Açò en forma de pregunta.

Sobre els ingressos, n'hi ha una part que em preocupa prou també, o que ens preocupa prou en Compromís, que és l'afectació que puga tindre, i ja té, sobre l'exercici de 2021 una determinada estratègia de baixada d'impostos puntuals, no?
Com és el cas de les rebaixes de l'IVA o d'alguns tipus d'IVA, d'algunes aplicacions en alguns productes concrets o els impostos sobre l'electricitat.
Nosaltres xifrem que, en el 2021, esta afectació ha suposat una minva de 85 milions en ingressos, i estaríem parlant que, en el cas del 2022, pujaríem a 313 milions i fins a 371 en el 2023.
Com pot afectar açò els ingressos en concret?
I no soles als ingressos, sinó la capacitat que tenim de gestionar els servis públics que tenim delegats.

I no sé, entenc que esta pregunta igual no li toca a vosté, però quines alternatives tenim?
Perquè, al final, és una competència que no tenim, el poder decidir sobre això, però les conseqüències sí que les tenim ací, que esta estratègia de baixada d'impostos supose que, especialment en les autonomies que estan pitjor finançades, i en el nostre cas l'última, tinguem una minva més encara quant a la capacitat.

El tercer punt, que jo crec que és impossible renunciar a parlar d'ell, que és el deute i l'infrafinançament, que jo crec que van prou associats, i que ens generen, especialment ací, en el País Valencià, una tensió entre generar més dèficit, generar més deute i la provisió de servis públics.
Tenim delegades tres de les quatre potes de l'estat del benestar, de les necessitats bàsiques de valencians i valencianes, i fer-ho bé suposa que assumim un deute de vora dos mil milions cada any.
Com diu vosté, com diu l'informe, degut a uns ingressos inferiors a la mitjana, especialment.

I, a més, també remarcava vosté fa uns mesos que tres quartes parts d'este deute són atribuïbles directament a l'infrafinançament, no?
Especialment a estos mecanismes de FLA, etcètera, alternatius.
Però, si fem bé les projeccions eliminant esta part, no ens queda un panorama tan roí.
La sensació que tinc és eixa.
Potser em falten algunes dades, però crec que és important això tindre-ho clar.
I, de fet, coincidim en la necessitat de la reforma de finançament.
Més que rescabalament del deute, anar directament a una condonació.
I la nostra proposta seria l'anar a un fons d'anivellament unificat, deixem-nos estar de separar i anar a una qüestió més unificada.

I acabe amb 36 segons agraint la referència al canvi climàtic.
I a una part, que jo crec que és molt valenta, que segurament no li pertoca xafar eixe xarco, però m'alegra que ho faça, que és parlar que no estem només parlant de la necessitat d'una transició energètica o ecològica, sinó d'una transició social.
De començar a pensar, a entendre-nos d'una altra manera en el futur.
I li agraïsc de cor que tire eixa a pedra a un debat que socialment hem de tindre i d'alguna manera nosaltres, com a parlamentaris, també hem d'arromangar-nos i assumir.

Moltes gràcies pel seu treball.

La senyora presidenta:

Muy bien.
Muchas gracias, señor Esteve.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Popular, tiene la palabra el señor Ibáñez.
Cuando usted quiera.

El senyor Ibáñez Bordonau:

Muchas gracias, presidenta.

Muy buenos días, señor Cucarella.

En primer lugar, de parte de mi grupo, felicitar a toda la sindicatura, sin excepción, desde el primero hasta el último.
Usted viene todos los años aquí representando a esa institución como máximo exponente de la misma.
Pero, ciertamente, y usted creo que, además, le honra, en su intervención, ha querido dejar patente que esto es un trabajo de muchísimas personas que trabajan en la sindicatura y quiero que traslade la felicitación de mi grupo por el trabajo que realizan.

Yo, después de escucharle a usted, me imagino la Generalitat Valenciana, y después de ver la cuenta general, me imagino la Generalitat Valenciana como un gran edificio en el que, en la puerta, hay un cartel que dice: «Aquí faltan controles financieros, falta fiscalización previa y hacemos enriquecimiento injusto todos los días».
Porque ese sería el resumen.
Usted, a lo largo de su prolongada intervención y de todos los informes que ha presentado, es cierto que hay una constante en todos ellos: falta control financiero, falta fiscalización previa.
Y lo del enriquecimiento injusto no lo ha puesto en todos, lo ha puesto en uno.
Pero, claro, cuando uno ve que se han tramitado 417 expedientes de enriquecimiento injusto por valor de 1.
808 millones, lo que significa 1,3 al día, de expedientes, y más de 5 millones cada día.
Pero cada día es de los 365 días, de lunes a domingo.
Es decir, la Generalitat Valenciana trabaja también en domingo para hacer enriquecimientos injustos, a golpe de 5 millones.
Eso es una muestra de cómo se gestiona.
Es una gestión que es muy cómoda.
Es una gestión que nosotros ya la denunciamos con la anterior vicepresidenta de políticas sociales, porque, ciertamente, su mayor gestión era hacer enriquecimientos injustos.
Pasábamos de criticar que había contratos con determinadas empresas para que no haya contratos con esas empresas, pero que sí que se les hacían enriquecimientos injustos a esas empresas.
La cosa cambiaba.
Además, ustedes han cifrado en una cuantía que a mí me sorprende, y es que esos enriquecimientos injustos suponen el 43,8 % del capítulo 2.
No es un tema menor.
Creo que es un tema para preocuparnos.

Después, sí que es cierto que, y se ha apuntado por parte de algunos compañeros que han intervenido antes, el tema de lo de la responsabilidad, las salvedades, etcétera, etcétera.
Evidentemente, esta es una cuestión que, aparentemente, ustedes siempre lo solucionan, lógicamente, como no puede ser de otra forma, diciendo que no hay responsabilidad.
Sí que es cierto que en algunos sí, como ha sido el tema de los consorcios.
En los consorcios, ustedes, en algunas ocasiones, han puesto el acento.
Y yo quería preguntarle por la resolución de ese acento.
Sé que se lo digo algunas veces.
Entienda que, en algunos casos, yo sé que usted tiene la etiqueta casi del muro de las lamentaciones.
Nosotros venimos y le decimos a usted, y usted me dice: mire, yo sobre eso no puedo entrar, porque eso es el gestor.
Pero es que el gestor no viene.
Y como no viene, pues, a alguien le tenemos que preguntar.
Y perdone que lo hagamos a usted, pero es que el gestor huye de estas Cortes.
Y cuando huye, pues poco se le puede decir.
Entonces, ¿qué ha pasado durante estos años, donde usted ha puesto el acento, concretamente, en el Consorcio Hospitalario de Castellón?
Que, ciertamente, sus informes han sido terribles en algunos años.
¿Qué ha pasado después?

Y también le quiero preguntar por otro tema.
Y es un informe, a raíz de un informe suyo, con la contratación de la covid-19.
El Tribunal de Cuentas abrió una pieza de responsabilidad, precisamente por los contratos en el exterior.
Nosotros, coloquialmente, le llamamos los contratos del chino amigo de la señora consellera Torró.
¿Qué ha pasado con eso?
¿Cómo está ese asunto?
Eso sí que nos lo puede decir usted, por lo menos, porque imagino que es competencia de su materia.

Después, hay otra cuestión que me gustaría, que no ha abordado y que creo que tampoco es un tema menor.
Y es el famoso proyecto Nefis, al que el señor anterior conseller de hacienda, el señor Soler, le dio una importancia supina.
Contrato que se firmó en diciembre del 2019 y que todavía no sabemos nada.
¿Y por qué no se ha implantado?
¿Cómo está eso?
¿Qué le ha contado a usted?
No sé si nos puede abarcar alguna cuestión sobre estas cuestiones.

Después, sobre las provisiones por los procedimientos judiciales, me gustaría que nos dijera en qué parámetros económicos se mueve la sindicatura.
O tiene constancia la sindicatura, o puede abordar la sindicatura, de la previsión que pudiera haber de fallos condenatorios por responsabilidad de la Generalitat Valenciana en estos procedimientos de los que usted considera que debe haber una provisión.

Lo mismo sobre la ATV, de la que aquí me sorprende que haber oído por algunos grupos decir que es cierto que falta recursos humanos.
Sí es cierto que falta recursos humanos, pero, después, cuando este grupo presenta enmiendas para incluir más recursos humanos, se vota en contra.
Pero, bueno, aquí queda bien decirlo.
En cualquier caso, sí que me gustaría que me dijera cuántos procedimientos calcula la sindicatura que hay en este momento, por qué cuantías, en riesgo de caducidad o de prescripción.
Creo que fue en el año 2017-2018, hablo de memoria, decayeron, por no haber los correspondientes controles, 198 millones en expedientes que caducaron o prescribieron.

Y, por último, y ya finalizo, sobre el tema de la financiación autonómica.
Aquí hay quien coge solo la parte que a uno le interesa, pero usted siempre, de forma reiterada, dice una frase que es que, al final, no se puede consignar en los presupuestos aquellas cantidades que no han sido comunicadas previamente por la administración.
Es lo que pasa en dependencia o es lo que pasa en materia de financiación autonómica.
Pero, en materia de financiación autonómica, nos dijeron que el año 2020 y 2021, nos lo dijo el presidente Puig, era un año en el cual se veía el buen camino ya, gracias a los fondos que se habían dado añadidos, el buen camino que iba a seguir la financiación autonómica.
Y observamos cómo, del 2020 a 2021, la financiación autonómica cae en 272 millones en la Comunidad Valenciana.
Y en la cobertura desde el año 2017, y le digo el 2017 porque es la que usted ha presentado en la tabla, del año 2017 al año 2021 hemos caído en 12,7 puntos la cobertura de los gastos.
Por lo tanto, no sé hacia dónde vamos, pero, evidentemente, no vamos por el buen camino.

Y, simplemente, una última cuestión, y finalizo ya, presidenta, perdón, para que… Voy a simplificarle el trabajo, si quiere.
Usted se ha preguntado, en las ayudas del Resistir Plus, que cómo era posible que en la última convocatoria se hubiesen cambiado las bases.
Yo le digo: revise a quién se le dio subvención en la última convocatoria.
El camino de Ximo Puig es tremendo.

La senyora presidenta:

Muy bien, muchas gracias, señor Ibáñez.

A continuación, dispone de seis minutos por parte del grupo socialista, la señora Escrig.

Cuando usted quiera.

La senyora Escrig Monzó:

Muchísimas gracias, presidenta.

Moltíssimes gràcies, síndic.
Benvingut.

I, en primer lloc, sumar-me al que deia la resta de portaveus, donar-li les gràcies, a vosté i a eixe gran equip de 100 persones que el conformen per haver elaborat aquestos informes.

Per a alguns és preocupant la situació.
Supose que es referiran als comptes d'uns quants anys enrere, en què sí que es parlava d'indicis d'irresponsabilitats comptables.
O com la Sindicatura de Comptes denunciava diverses irregularitats en la gestió de la caixa fixa del Consell, els milions de factures de despeses discrecionals i sense control pressupostari del govern de dretes.
O factures sense comprovar, que eren, en aquells meravellosos anys de festa plena, on s'amagaven factures que, algunes d'elles han tingut la conseqüència d'una multa per part de la Unió Europea de 19 milions d'euros.

Afortunadament, aquesta terra i aquesta administració ha canviat a millor, i sí, sempre s'ha de millorar, i avançar, complint les recomanacions que vostés donen.
Clar que s'ha de millorar, però jo crec que també cal no oblidar el context de l'any 2021, amb la continuació d'eixa pandèmia i eixa crisi econòmica, social i sanitària.
També, no hem d'oblidar que els anys 2020 i 2021 han sigut molt complicats per la pandèmia, on totes les administracions públiques van fer un gran esforç, entre elles, els ajuntaments, i vull parar-me un poquet ací en l'informe de fiscalització dels comptes dels ajuntaments.
La ciutadania, sempre, davant d'un problema, on va tocar la porta sempre és al seu ajuntament.
Ho dic perquè la crisi sanitària, social i econòmica va agreujar la situació dels ajuntaments.
Primer, eixa pandèmia, però també m'agradaria recordar eixa llei de racionalització del sector públic, que va fer que les administracions tingueren menys funcionaris.
Una llei del senyor Rajoy, d'un govern de dretes.
Però, bé, davant d'eixes dificultats dels ajuntaments, ho ha dit vosté, el 31 de desembre, un 97 %, si no recorde mal, havien presentat els comptes.
La majoria d'eixos ajuntaments, dintre del termini.
Jo crec que hem de valorar eixe esforç per part dels ajuntaments.

Esforç també sobre l'elaboració dels pressupostos, i ho dic per dues qüestions, també.
En primer lloc, quasi quatre-centes incidències respecte al 2019, on la incidència més freqüent és aquella de resultats pressupostaris en negatiu.
Aspecte que indica una deterioració de la situació econòmica de les administracions.
També tal vegada agreujada pel que hem dit abans, per la pandèmia.
Perquè la pandèmia, en l'any 2020, que va ser quan va iniciar, era canviant.
Aleshores, les administracions havien de donar resposta contínuament i, a la millor, els ajuntaments, que és el que he dit abans, com a administració més propera, havien de donar resposta als seus ciutadans.
I després també indica que les entitats locals han de prestar especial interés al compliment dels terminis que fixen la normativa pressupostària, no sols en l'elaboració, sinó també en la seua remesa.
A vegades, també, no és per culpa dels ajuntaments no poder aprovar els pressupostos.
A voltes també és per circumstàncies sobrevingudes.

Vaig a posar un exemple, per exemple, que ha passat este any en l'Ajuntament de Vila-real.
En un moment en què el president de la Generalitat va demanar un pressupost per a aprovar, va vindre una sentència urbanística, ja sense poder fer recurs, i era una sentència ferma.
Aleshores, van haver de tornar a elaborar el pressupost, demanar un préstec, ficar-lo en el pressupost i ho va retardar.
Supose que estes qüestions les presenten després en les esmenes dels ajuntaments i ja està.

Amb el seu informe, el nostre paréixer, serà tornar a quedar de manifest l'important esforç econòmic i de gestió que ha fet la Generalitat davant d'una pandèmia que encara està i que portem arrastrant tres anys, amb les diferents conseqüències.
No obstant això, el govern del Botànic ha posat totes les ferramentes necessàries per a prestar tots els serveis.
I l'informe verifica l'increment d'ajudes directes i subvencions, i l'augment del personal sanitari i educatiu.
Un gran esforç davant les dificultats econòmiques arrastrades d'anys enrere i per falta d'un finançament just.

I com em queda molt poquet, també vull destacar del seu informe l'increment significatiu de l'execució del pressupost en 1.
734 milions més que l'any 2020.
I dic açò perquè constantment hem d'escoltar la falta d'execució pressupostària, dia darrere dia, i quan s'ha constatat que es va executar un 93,8 % del pressupost.

I, per finalitzar, tampoc no ens hem d'oblidar, també parlant un poc d'herència, perquè la gent només veu endavant i no mira cap darrere.
L'herència que va deixar la dreta a Fira València, que l'any 2021 el Consell va assumir el deute financer de les entitats ferials IFA i Fira València, amb un total de 350 milions d'euros.
Que és el que deia abans, al principi, aquella festa que no acabava mai, l'estem pagant ara, y lo que te rondaré, morena, que queda per pagar.

En definitiva, el Consell compleix amb els comptes, i de segur que han pres nota, i han de prendre nota de totes les seues recomanacions, perquè des de les administracions públiques s'ha de garantir una gestió transparent i àgil per a continuar treballant per l'enfortiment del conjunt de la societat, per al suport de les persones més febles, garantir uns serveis públics i de qualitat, per a enfortir la creació d'ocupació i, per suposat, la reactivació econòmica.
Una gestió transparent i àgil perquè la nostra terra continue avançant amb totes les garanties.
I per suposat que hem de tornar i hem de continuar exigint al govern central, governe qui governe, el finançament just, allò que ens toca als valencians i valencianes, per a garantir els serveis públics de qualitat a tota la societat valenciana.

Moltíssimes gràcies de nou.

La senyora presidenta:

Muy bien, muchas gracias, señora Escrig.

A continuación, el señor Cucarella, para su réplica.

Cuando usted quiera, señor Cucarella.

El senyor síndic major de Comptes:

Bé, moltes gràcies.

I gràcies a tots per les mostres d'agraïment a la sindicatura, que jo les traslladaré de seguida que arribe.

En les seues intervencions, podríem resumir, hi ha diferents aspectes.
Alguns s'han dedicat a fer una bona síntesi, quasi millor que la meua, d'alguns aspectes en particular.
Altres han aprofitat la intervenció, a la millor, per a, a partir de la informació que jo he donat, fer la crítica al govern.
I altres han aprofitat la intervenció per a defensar la forma de funcionar del govern.
Jo crec que, en tots estos casos, jo poc més puc dir ahí.
En altres, sí que ha sigut més preguntes a mi directament, com a representant de la sindicatura, vaig a intentar extraure quines són eixes preguntes i intentar contestar-les, perquè entenc que de la resta és més un xoc entre diferents grups parlamentaris.

Quant a la primera intervenció, de Podemos… Sí, quant al tema de les millores d'ingressos i com valorar les despeses, és cert que, diguem-ne, en l'informe, en la sindicatura, estos dos últims anys no són representatius de res.
És difícil especular com poden seguir sent els ingressos i les despeses dels anys següents a partir del que ha passat els últims anys, perquè estan molt marcats, tant per la via dels ingressos, per partides extraordinàries per a combatre la Covid, per les ajudes europees Next Generation, com per la part de les despeses, totes les ajudes no només per a combatre la pandèmia en si, sinó per a ajudar a les persones i ajudar a les empreses, tot això dispara la despesa.
Per tant, és difícil d'ahí extraure com podria açò evolucionar.

Quant al comentari respecte a l'Agència Tributària valenciana, que nosaltres ja déiem en l'informe que observem que falten recursos.
I sí, és més, jo crec que són recursos que ixen debades.
Justament, en estos casos, dotar de més tecnologia i més personal l'Agència Tributària, probablement, el que fa és que es multiplique eixa despesa, es multiplique un increment dels ingressos que, de sobra, compensa la despesa en si.
Per tant, sí, nosaltres continuem recomanant que es dote millor l'Agència Tributària, en eixe aspecte.
(Veus) Com, com?
Perdó?

Relacionat amb el cas de les subvencions de Resistir Plus, és cert, però ha sigut generalitzat, a final, en totes les comunitats autònomes, hi ha hagut problemes en la seua execució.
I, realment, jo crec que ací, a banda d'aprendre la lliçó per a futures ajudes d'este tipus, que jo crec que s'haurien, a la millor, de tramitar d'altres maneres perquè arribaren millor als destinataris, i això jo crec que ha sigut generalitzat i tots hauríem d'aprendre.
Jo crec que una part que s'ha de tindre en compte, i això també ho resultem en l'informe, és que, almenys, el que està complint-se és que tot allò que no s'ha utilitzat, s'està tornant, que és una cosa que hauríem de fiscalitzar molt en compte en cas que no passara, i justament això és correcte, s'està tornant.
Si en un any, en un any i en el següent, perquè a vegades, a la millor, simplement el que destaquem, no és que no s'haja de tornar, el que destaquem és que hauria d'haver-se tornat en el 2021, en lloc del 2022, perquè s'ha calculat mal, però en cap moment posem en dubte que no s'haja de tornar, s'ha tornat correctament.
Perquè açò és una cosa també a posar en valor.
I, efectivament, s'hauria de millorar la manera com este tipus d'ajudes es presenten i s'arriba als usuaris, perquè han sigut innovadores i a la millor no han tingut l'èxit que s'esperaven.
Però, ja dic, no és una qüestió només d'aquesta comunitat autònoma, ha sigut generalitzat i tots haurien de millorar.

En el cas dels fons de recuperació, sí, és cert que les comunitats autònomes, i ací també, en general, estan un poc endarrerits respecte a l'administració central, en com estan implantant tots estos projectes.
També és cert que estes ajudes que arriben, arriben amb unes característiques molt diferents de les que fins ara havien arribat.
Es busca realment complir una sèrie d'objectius, i que cal documentar bé com s'aconsegueixen eixos objectius, eixes fites que venen marcades.
I açò ha suposat que, primer, cal preparar el personal per a tramitar les ajudes d'una forma diferent, i fins i tot dotar-la d'una estructura que no existia fins a aquest moment.
I, sí, és cert que s'ha endarrerit, i ho ressaltem en l'informe, que, en alguns casos, s'està endarrerint excessivament.
Però, bé, no podem dir més, simplement animar.

Ja per últim, el tema de la inflació.
A vore, la inflació, efectivament, està impactant tant en les despeses com en els ingressos, això és evident.
Vull dir, els ingressos, el fet que s'incremente la inflació pot tindre com a conseqüència també un increment de la recaptació, degut al fet que la base ha augmentat.

I quant al deute, és cert que ahí podem tindre un doble efecte.
És cert que, en el moment que els tipus d'interés comença a augmentar, este deute va a ser més pesat anar tornant-lo, però este indicador, que és el que habitualment tot el món fixa, que és el de deute respecte a PIB, que és un PIB nominal, en el moment que augmenta la inflació, i, per tant, el deflactor del PIB està augmentant, com que és nominal, veus que va reduint-se.
Açò és fictici, però és aixina.
Moltes vegades, la gent pensa: és que no han de superar no sé quin percentatge del PIB.
Al final, això és fictici, perquè si el PIB augmenta en termes nominals, el mateix deute cada vegada pesa menys en el PIB.

I, bé, ja passant a senyora Llanos, de Vox, que ha fet un repàs molt sintetitzat de l'informe, molt complet.
Dir que fan cas omís, dona, jo crec que no fan cas omís, sincerament.
I això, jo que soc una persona molt crítica i m'agradaria que feren molt més de cas a allò que diem la sindicatura, jo crec que no es fa cas omís.
De fet, en este mateix informe, hem destacat en moltes ocasions coses que havien de millorar… Quan parlem de l'inventari, ara que em ve al cap, diguem que sí, està fent-se un inventari que portàvem anys demanant-lo, però encara no està complet, actualitzat, com per a poder-lo concedir a la comptabilitat, però s'ha avançat.
Les existències, és cert que s'estan valorant les existències, podria haver-se explicat millor com s'han valorat, ho diem, som crítics en això.
Però no deixem de dir que sí que s'han valorat les existències que abans no es valoraven.
Per tant, no és que no facen cas, jo entenc que jo soc el primer que m'agradaria que feren més cas de tot el que diem, i que d'un any per a l'altre, l'altre any siga tot perfilat, però no, no sé és aixina.
Entenc també que hi ha assumptes que costa canviar la dinàmica que ja es porta, en altres no, en altres que es podria canviar immediatament i no es fa, i això ho critiquem.
Jo no soc tan pessimista en això de no fer cas.

Quant als expedients de rescabalament per enriquiment injust, bé, som els primers que diguem que s'abusa.
Eixa figura existeix, i està contemplada jurídicament per a casos molt concrets.
El que no pot ser és que al final, bé, no hi ha pressupost, ho arreglem ràpid i, clar, no, evidentment això és el primer que critiquem.
Hi ha improvisació?
Sí, detectem, i això ho critiquem, que pot haver-hi part d'improvisació i part de falta de pressupost.
En el cas de sanitat, veiem que passen les dues coses.
El pressupost de sanitat s'acaba prompte, a banda que potser, amb una millor planificació, s'hauran pogut evitar alguns expedients posteriors.
Però, d'una altra banda, veiem que s'acaba prompte.
I açò és un tema a reflexionar de cara al futur.
La sanitat, degut al fet que cada vegada volem que les prestacions públiques, que, al final, és sector públic, la sanitat, s'encarregue de prestar tots eixos serveis que es van descobrint diàriament a tot el món, fa que la seua despesa incremente, ací i en tot el món, d'una manera exponencial.
I això va a suposar que cada vegada va a ocupar més part del pressupost.

Allò dels ingressos raonables, sí, ho diem sempre, i no podem evitar dir-ho.

En el cas de Resistir Plus, el canvi en els requisits, després ja enllace amb l'últim comentari del senyor Ibáñez, jo no tinc ni idea de a qui ha pogut beneficiar eixe canvi, però simplement critiquem en l'informe que hi ha hagut un canvi en l'última convocatòria.
No tinc ni idea de a qui ha pogut beneficiar.
Ah, i una altra cosa, també, que vosté ha fet, ha dit: hi ha un llistat llarguíssim de tots els incompliments.
A vore, per si no havia quedat clar quan jo ho he explicat, no vol dir que tots els contractes incomplisquen tot això, sinó que hem detectat que hi ha esta sèrie d'incompliments, cada contracte potser té un tipus d'incompliment.
També és cert que es revisen milers i milers de folis, i al final, nosaltres comencem sempre dient que, en general, s'està complint amb la legalitat, però… I venim sempre a traure les coses roïnes, moltes vegades ho he dit, i abans el senyor Esteve també ho ha comentat, alguna vegada, en altres entrevistes, jo ho he dit, és que la nostra faena és molt ingrata, perquè només destaquem, no dediquem mil pàgines a dir com de bé estava tot i deu a dir els incompliments, no, directament, només dediquem les deu pàgines dels incompliments, estos són els incompliments, no diguem tot l'altre, per tant, és ingrata.
Però no s'ha de pensar que tots els expedients estan malament en tot això que posem en l'informe.

Després, quant a Ciutadanos, senyora Giraldo, a vore, repasse… Sí, quant a per què no es dona com a informe desfavorable.
Bé, ahí hi ha uns criteris d'auditoria que determinen quan es considera que és favorable amb excepcions o quan arriba a considerar-se desfavorable.
Són uns criteris d'auditoria, i això, per suposat, no és una cosa que decidim ni els síndics, això els auditors i el seu equip són els que estimen quin és el grau que s'ha de donar.
I mai hi ha hagut ni el dubte que açò no poguera ser un criteri favorable amb excepcions.
Aixina com en algun consorci o alguna vegada sí que s'ha donat el cas de donar una opinió desfavorable, i, ara no, però en altres informes, alguna vegada hem arribat fins i tot a considerar que hi havia casos, potser, que hi podia haver informació que s'apropava al fraudulent, i l'hem enviat al Tribunal de Comptes per tal que seguira analitzant-ho.
Però, en estos casos, nosaltres quan considerem que és un informe favorable amb excepcions és perquè els criteris d'auditoria aixina ho diuen.

La valoració de les existències, ja ho he comentat abans, s'ha millorat, en eixe aspecte, s'ha valorat, no tot el que nosaltres voldríem, perquè no queda clar el criteri que han utilitzat.
M'imagine que, de la mateixa manera que enguany han fet cas a la recomanació dels anys anteriors que ho valoraren, supose que l'any que ve tindrem eixa informació de com s'ha fet eixa valoració.
Això és el que jo espere.

Quant al fet que l'infrafinançament, al final, comporta també analitzar l'eficiència i l'eficàcia, perquè, al final, es té el que es té, i, això, s'ha d'intentar prestar el millor servei possible.
S'ha publicat recentment que s'ha tornat a demanar a l'AIReF que faça l'informe sobre la sanitat.
Jo ací vull recordar que la sindicatura portem fent, des de ja fa molts anys, informes que es diuen auditories de… Bé, nosaltres diem operatives, en altres llocs ho diuen d'una altra manera.
Nosaltres considerem que són auditories operatives.
Són eixes justament que el que valoren és això, és l'eficàcia i l'eficiència.
No valoren si els comptes estan correctes, o si han complit la legalitat, que això es mira per damunt damunt, i també es té en compte, però se centren sobretot en si això s'està fent de la manera més eficient.
Per tant, som els primers que recomanem que existisca este tipus d'informes.
És més, últimament, estem fent que el nostre personal assistisca a cursos d'avaluació de polítiques públiques, en companyia del Tribunal de Comptes i de l'Institut d'Estudis Fiscals, en Madrid, perquè pensem que una altra de les funcions de la sindicatura també ha d'anar prestant més atenció cada vegada.
Auditories operatives i avaluació de polítiques públiques.

Quant a l'augment del personal, sí, en certs casos, som els primers que hem dit que seria necessari, com hem dit en l'Agència Tributària Valenciana.
En altres casos, no és una cosa que siga generalitzable.
Nosaltres, en el cas de l'Agència Tributària Valenciana, hem vist que aquells incompliments i aquelles recomanacions que nosaltres estem fent, al final, no s'estan millorant, degut al fet que falta dotació tecnològica i falta personal.
És un poc el resum d'allò que hem observat.

Quant al comentari respecte als contractes de presidència, nosaltres el que podem fer és fer l'observació del que considerem que seria millorable i fer el seguiment, perquè sempre fem el seguiment.
En esta ocasió, en l'exposició de hui, no he fet el que he fet altres vegades, que no només, a la millor, ressaltava els incompliments, sinó també he afegit quines són les nostres recomanacions, perquè he vist que no em donava a tot.
He destacat només els incompliments, però en l'informe hi ha moltes recomanacions.
I després hi ha un seguiment de les recomanacions d'exercicis anteriors, on es veu quines s'han millorat i quines, desgraciadament, continuen igual que estaven.

Passant ara a… (Veus) Com, com?
Perdó, perdó.
(Li recorden una de les preguntes)

Bé, nosaltres som els primers que, en l'informe, diem què cal augmentar i, en els casos en què hi ha un interventor, som els primers que insistim en el fet que no s'ha pogut fer el control financer previ per culpa de l'interventor.
Per tant, evidentment el control s'ha… Com més control, millor, no podem anar en contra.

Ja passant a Esteve, Carles Esteve, de Compromís, respecte de liquidacions no aprovades encara, però… No tenim criteri, ahí nosaltres no tenim criteri per a saber açò com acabarà.
En alguns casos, en el cas de la Ribera, han arribat a acords, en alguns casos.
I no s'ha arribat a fer la valoració exacta, s'ha arribat a un acord, i, bé, al final, tu pagaràs tant i punt, i tanquem tot el problema.
No sé si açò serà generalitzable a altres concessionàries, no ho sé.
El que sí que, de cara a futures reversions, si n'hi ha més, el que cal intentar és no cometre estos errors que destaquem en l'informe, que quan es fa la reversió, ha d'estar allí la intervenció, donant fe que s'està revertint; s'ha d'incorporar després, com a elements patrimonials, a la comptabilitat… Totes estes coses.

Quant al comentari sobre les baixades d'impostos, a qui beneficia, a qui perjudica?
Jo crec que açò és una cosa que sempre s'ha de valorar: a qui beneficia i a qui perjudica qualsevol decisió política.
En el cas dels impostos, a qui beneficia una baixada d'impostos?
Evidentment, a aquells contribuents que veuen que es redueix la seua càrrega fiscal.
A qui està perjudicant?
Probablement, en general, a tots aquells que reben unes prestacions públiques d'un estat del benestar.

Al final, són els mateixos els que milloren per un costat i empitjoren per l'altre, o potser s'està millorant a uns i s'està perjudicant als contraris?
Doncs és probable, això s'hauria d'estudiar.
Però això jo entenc que això depén ja del criteri ideològic de cada gestor públic.
Hi haurà qui dirà: s'ha de beneficiar baixant d'impostos, independentment que açò es carregue l'estat de benestar, i hi haurà que això ho posarà més en valor.
De manera tècnica, l'únic que puc dir és que, evidentment, afecta.
Cada u ja que decidisca el que vullga.

Quant al deute, el deute ocasionat per la falta de finançament.
Clar, al final, la tria és complicada, és o dèficit, que, en principi, no estaria aprovat el dèficit, i més en el moment que apreten novament les regles fiscals, doncs va a ser difícil seguir acceptant dèficits elevats i seguir endeutant-se, o un estat de benestar perjudicat.

O, una altra alternativa, anar millorant molt l'eficàcia i l'eficiència i prioritzant molt les despeses, que això també ho diem en l'informe.
De cara al futur al qual venim, i agraïsc la seua valoració, que a la sindicatura insistim…, perquè és que pensem que és obligació nostra insistir en que això és un risc greu per al sector públic de cara al futur.
Per tant, si no comencem ara a menejar-ho, difícilment després anem a poder canviar la forma de funcionar la societat, si no comencem ja a anar…, i per això cal fomentar-ho.
Perquè pensem que és un risc no per a la societat només -que ho és-, sinó per al sector públic, perquè se li desmuntarà la seua font d'ingressos i se li dispararan les despeses, tot.

Clar, ahí, quant a…, clar, esta tercera via que jo deia és: bé, caldrà prioritzar què ha de fer el sector públic de manera prioritària i què pot ser secundari, i augmentar l'eficiència i l'eficàcia en eixos casos.
I això, torne a dir, això també dependrà molt de qui governe en cada moment, hi haurà unes prioritats.

Senyor Ibáñez, del PP, bé, li torne a agrair l'agraïment que vosté ha fet a la sindicatura, jo ho traslladaré.

Sí, a vore, la crítica al rescabalament per enriquiment injust.
A vore, nosaltres som els primers que ho posem en l'informe tots els anys.
I, bé, ho destaquem, i insistim que no es pot seguir abusant d'eixa figura.
A vore, jo soc el primer que preferisc que es resolguera, com tots poden entendre.

Quant als contractes amb l'exterior, que, a partir d'un informe nostre, després el Tribunal de Comptes va obrir un expedient… A vore, açò…, nosaltres simplement, el Tribunal de Comptes…, tots els nostres informes, tots absolutament, van al Tribunal de Comptes i a la fiscalia, els els enviem.
Ells, a partir d'ahí, moltes vegades ens demanen més informació.
«Mira, hem obert un expedient d'este tema.
Què podeu dir al respecte?
» Nosaltres aportem allò que sol coincidir amb el que ja hem aportat en l'informe, perquè poc més podem aportar, i ells ahí inicien el seu estudi.

No sabem com acabarà això.
Sí que puc dir que el 99 % de les coses que acaben, després es tanquen i no han arribat a més, perquè anys després ens arriba la carta dient que, bé, això al final ha sigut tancat.
En alguns casos, no.
En alguns casos, ha portat a intervencions i ha portat, a la millor…, doncs jo recorde un ajuntament que de colp es presentaren allí i tancaren els ordinadors i se'ls emportaren, una cosa que havia instruït la fiscalia al Tribunal de Comptes, però tot procedia d'un informe nostre de feia tres o quatre anys.
Vull dir, que quatre o cinc anys després va ser quan això va passar.
No sé, no puc contestar com està el que està avançant al Tribunal de Comptes.
No ho sé, ho sabrem quan ells ja tinguen l'expedient avançat i una decisió.

Quant al projecte Nefis, bé, nosaltres estem fiscalitzant este projecte…, al mateix moment en què s'està implantant, nosaltres estem fiscalitzant-lo, perquè tenim interés que, sobretot, els sistemes d'informació compliren tots estos controls de ciberseguretat que nosaltres, a la sindicatura, li prestem molta importància.

L'últim que sé és que, en el pressupost d'enguany, del 2023, està, podríem dir, fent-se de manera paral·lela dins de Nefis i fora de Nefis.
Per què?
Perquè encara no hi havia la seguretat ni el personal estava suficientment preparat per a treballar tots en Nefis abandonant les plataformes anteriors.
Amb la qual cosa, s'està fent com un procés duplicat per detectar quins problemes poden crear en Nefis abans que Nefis siga l'única plataforma d'administració electrònica.
Això és l'únic que sé.
S'ha avançat, però es volia haver començat ja en gener d'enguany, no s'ha pogut començar…, no s'ha pogut començar oficialment, llevant l'anterior i mantenint Nefis, però sí que està en funcionament.
D'esta manera, duplicant per a detectar durant esta vigència de mantindre l'anterior plataforma i la nova, vore on n'hi ha problemes.

Quant a valorar els litigis que estan en curs.
No tenim criteri, això és el que diem en l'informe, és que no tenim informació suficient com per a saber com afectarà al pressupost de la Generalitat els litigis que hi ha en curs.
No ho sabem.
Simplement avisem, diem que hi ha litigis en curs i això va a tindre un impacte.
Quin?
No ho sabem.
Simplement ho avisem.

Ni tampoc tinc una informació de quants milions podrien prescriure per a allargar-se i detallar procediments.
No.
Això ho diem en l'informe, que no tenim la informació suficient per a fer eixa valoració.
Però, sí que avisem que la dotació de provisions, per exemple, està infravalorada, perquè sabem que n'hi ha litigis pendents…, clar, sabem que ahí falta.
Quant falta?
No ho sabem.

Quant al finançament autonòmic, evidentment, no anem bé.
Això a l'informe ho diem i ho diem en totes parts.

Bé, i quant a l'última convocatòria de Resistir Plus, pareix que vosté sap més que jo.
Jo no sé res d'això.

Bé, senyora Escrig, PSPV.
Sí, a vore, s'ha referit vosté, en moltes ocasions, al context en què s'han mediat els ajuntaments en estos últims anys.
I efectivament, som conscients, quan nosaltres fem la fiscalització dels ajuntaments, que hi ha hagut un context molt particular en estos dos últims anys, que sí, que ha disparat els temes de despeses.

També és cert que els ajuntaments estan, en general, ben sanejats.
En els últims anys, el fet d'haver-los apretat tant, al final, han anat…, com nosaltres dèiem, que no sabíem què fer amb ells, per dir-ho d'una manera fàcil.
I mira, que han tingut suficient, diguem-ne, coixí pressupostari per ara, quan han vingut les ajudes necessàries per la covid i ajudes als empresaris…, no només per les que venien de la Generalitat o les que arribaven d'altres llocs, sinó que ells mateixa han aportat.
Els ajuntaments han tingut ahí un bon coixí.

I és cert, un comentari, que jo això abans no ho havia dit, en altres ocasions ho dic, però vosté sí que ho ha tret.
I és que, quan diem que els ajuntaments majoritàriament no compleixen els terminis d'aprovació del pressupost, moltes vegades se'ns ve al cap pensar que és per culpa de l'alcalde.
No, no, la majoria de vegades no és per culpa de l'alcalde, l'alcalde és el primer que voldria aprovar-ho.
És perquè o les dinàmiques internes de les coalicions existents o perquè l'oposició posa pegues, al final es dificulta i l'aprovació no es fa a temps.
I això és cert, vull dir, que hem de canviar.
Evidentment, ací nosaltres no estem dient que la culpa siga d'uns o d'altres, simplement estem dient que no es respecten els terminis.

I, bé, crec que, en general, he repassat ja tot el que s'havia comentat.

La senyora presidenta:

Muy bien.
Muchas gracias, señor Cucarella.

A continuación, ¿quién va a hacer uso del turno de réplica?
Vale, perfecto.

Pues entonces, en primer lugar, la señora…

El senyor síndic major de Comptes:

No perdoneu, eh?
(Rialles)

La senyora presidenta:

En primer lugar, la señora Llanos dispone de tres minutos para su intervención.

La senyora Massó Linares:

Gracias.

Bueno, dejémoslo en que le hacen un poquito de caso.

Bueno, a ver, para no hacer posicionamientos políticos, ha contrapuesto de forma muy clara la bajada de impuestos con el mantenimiento del estado del bienestar, como si no hubiera otra forma de mantener el estado de bienestar.
Pues, por ejemplo, reduciendo el gasto superfluo y adelgazando la administración.
Pero bueno, ese es otro tema…

El senyor síndic major de Comptes:

Sí que ho he dit, he parlat d'eficiència i eficàcia.
Sí que ho he dit.

La senyora Llanos Massó:

Mire…, de eso voy a preguntarle ahora.

Según la ley de la Sindicatura de Cuentas, en el artículo 9.
3, dice que los informes referentes a las cuentas habrán de pronunciarse necesariamente sobre los siguientes puntos.
Habla de la información financiera y presupuestaria, si se adecuan los principios contables, si se cumple con la legalidad vigente… Y ahora viene: «Evaluar si la gestión de los recursos humanos, materiales y de los fondos presupuestarios se ha desarrollado de forma económica y eficiente».
Y, luego, evaluar el grado de eficacia en el logro de los objetivos.
Y en el informe de la Sindicatura de Cuentas, año tras año, encontramos que en la introducción general dicen que no pueden hacerlo porque no tienen los mecanismos adecuados, lo de evaluar, pues eso, si se ha desarrollado de forma económica y eficiente.

Entonces, nuestra pregunta es, a la vista de que no tienen esos mecanismos, reconocido por ustedes, ¿están reclamando esos mecanismos que necesitan para evaluar la eficacia en la consecución de los objetivos y si se actúa de forma económica y eficiente?
Y si es así, si los están reclamando, ¿qué les dice el Consell?

Ya con eso termino, gracias.

La senyora presidenta:

Muy bien.
Muchas gracias, señora Llanos.

A continuación, el señor Ibáñez dispone de tres minutos para su intervención.
Cuando quiera.

El senyor Ibáñez Bordonau:

Sí, muchas gracias, presidenta.

A ver, señor Cucarella, yo ciertamente me voy un poco preocupado por dos aspectos fundamentales.

Y es el de las provisiones.
Porque, claro, el de las provisiones de los procedimientos judiciales, ustedes consideran que están infravaloradas, pero no saben cuál es la cifra.
Hombre, pero sí que saben que está infravalorado, con lo cual, por lo menos, tendrán unos parámetros.
Es decir, si la Generalitat, en sus cuentas generales, ha provisionado 20 millones y usted considera que esos son menos, será porque considera que son ¿cincuenta, sesenta, cien?
No sé en qué parámetros se mueve.

Y lo mismo en cuanto a los procedimientos de prescripción y caducidad de las deudas tributarias.
Porque usted dice: «Falta y hay riesgo de tal».
¿Hay riesgo porque usted ya lo ha visto o porque, como le he referido antes, se basan en que en años anteriores tuvimos una pérdida, ya le digo, de ciento setenta y pico millones, creo que fue, por caducidad y prescripción de deudas?

Claro, eso evidentemente sí que influye, por lo que se estaba diciendo antes, en la eficiencia y en la eficacia de la administración.
Yo creo que son dos pilares fundamentales que tenemos que tener claros.

Y la tercera cuestión…, porque también se ha hablado aquí mucho de las entidades locales y el papel que han desarrollado las entidades locales durante la crisis.
¿Puede usted cifrar, en este momento -bueno, en 2021-, cuál era la deuda de la Generalitat Valenciana con las entidades locales?
Porque usted, en los cuadros de deuda que nos presenta, no ha colocado la deuda de la Generalitat con los ayuntamientos, y creo que es importante.

Y después hay dos cuestiones que creo que son relevantes.
Una es lo que ustedes dicen sobre el EPSAR y sobre el canon de saneamiento.
Es demoledor.
Claro, me sorprende que, a pesar de esto, la cosa pase como que pasábamos por allí, ¿no?
Porque ustedes dicen…, literalmente, ¿eh?
Dice…, hay un fundamento de una opinión con salvedad «debido a que la entidad no dispone de información propia que permita evaluar el importe a los que ascienden los ingresos de la recaudación, ni el saldo de los deudores del canon».
Es decir, no sabemos ni por qué recaudamos ni quiénes nos deben.
Oiga, entonces, ¿los ingresos qué van, a ojo?
¿Se ponen a ojo?

Claro, ciertamente, esto no deja de ser sorprendente.
Además, en un momento en el que, como usted sabe, en el 2022, y ahora en el 2023, se ha suspendido el pago de estos impuestos, de este canon, y se pagará posteriormente.
Es decir, no es que se le haya exonerado a nadie, sino que simplemente se traslada a ejercicios siguientes.
Claro, ¿de qué estamos hablando, si no sabemos cuáles son los ingresos, ni tan siquiera quiénes deben por este canon?
Creo que son informaciones que deberían ser mucho más exhaustivas, en este caso.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Muy bien.
Muchas gracias, señor Ibáñez.

Y para concluir esta comparecencia, el señor Cucarella dispone de tres minutos para su intervención.
Cuando quiera.

El senyor síndic major de Comptes:

Val, moltes gràcies.

Bé, senyora Llanos.
A vore, sí és cert que nosaltres, tots els anys, preparem un programa d'actuació en el qual decidim què es fiscalitza.
Clar, no podem fiscalitzar-ho tot tots els anys, però en eixe programa d'actuació s'incorporen tots els anys auditories operatives.
Les auditories operatives són justament eixes, les que vosté fa referència, les que es dediquen a valorar l'eficàcia i l'eficiència, tant de recursos personals com materials, i de la gestió en el seu conjunt.

I això sí que ho fem, el que passa és que no ho incorporem en l'informe del compte general.
En el compte general fem una auditoria financera i una auditoria de compliment de la legalitat.
I després, ja dins del compliment de la legalitat, ens centrem a la millor en contractacions, en subvencions, tal, que és el que ahí destaquem.
Durant l'any hi ha hagut altres informes, fins a completar eixos 60 que hem fet l'any passat.
Entre ells, n'hi ha diversos d'auditories operatives, que justament el que han valorat és això: s'està complint, s'està gestionant correctament l'eficàcia i l'eficiència?

El que no tenim és suficient personal com per a poder fer això tots els anys en tots els organismes.
No, això és impossible, això és el que sempre diem.
Però, sí que ho fem, cada any…, enguany, fem una auditoria operativa d'això.
Han sigut sonades les auditories operatives que férem, a la millor, sobre les ressonàncies magnètiques, sobre el conegut com a model Alzira en el seu moment.
Bé, són auditories que valoraven això, l'eficàcia i l'eficiència.
N'hem fet altres sobre el programa de transició ecològica, per exemple, recentment també.
Tot això està ahí, i sí que es fa, el que passa és que no podem fer-ho tots els anys, fer auditories operatives de tots els organismes, això sí que no.

I quant al senyor Ibáñez, a vore, quan diem que sabem que està infravalorat i no sabem quant, és pel següent.
Una partida, sabem que està partida està valorada en açò i s'ha dotat d'una provisió de tant, d'acord.
Nosaltres ahí podem arribar a dubtar si la provisió és adequada o no és adequada per a eixa partida.
Complix els criteris?
Sí, doncs val.
Esta altra partida, de tant, està dotada d'esta provisió de tant, d'acord.
De colp, sabem que això està més o menys ben valorat.
I de colp veiem que hi ha certes partides de les quals no tenim informació suficient com per a saber ni com seran de grans, perquè són litigis que venen pendents i, per tant, no podem saber quina dotació es podria fer.

Per això diem que…, les dotacions de provisions estan infravalorades perquè estan ben valorades el que es pot valorar, però el que no es pot valorar no en tenim ni idea, nosaltres no podem valorar-ho.
Alguna cosa més s'ha d'afegir a açò per a preparar-se per al que puga vindre per litigis, però no sabem quant.
Per això diem que estan infravalorades i no sabem en quant.

Quant a quin deute té la Generalitat respecte a les corporacions locals, no ho sé de cap, sincerament.
En l'informe en algun lloc pot ser que aparega, però jo, ara de cap, no sé quina és la xifra, sincerament.

I quant al tema d'EPSAR, els ingressos per recaptació i pel cànon, bé, si vosté justament ho ha tret ara a relluir açò és perquè nosaltres ho diem en l'informe.
Som els primers que ho destaquem en l'informe.
Sí.
Hauria de ser més exhaustiva eixa informació?
Clar que sí, és el que demanem nosaltres.
No puc dir més.

La senyora presidenta:

Muy bien.
Muchas gracias, señor Cucarella.

Con esto terminamos lo que es su comparecencia y la explicación, así como las intervenciones de los grupos políticos.

Y recordarles que de los puntos 2 a 7, que son los distintos informes de fiscalización, disponen de 24 horas para presentar las propuestas de resolución.
Y eso es el miércoles 25 hasta la una del mediodía.
Y el número 8 será tres días para las propuestas de resolución, que se cumplirá el viernes 27 a las siete de la tarde.

Con esto, decirles que suspendemos la comisión hasta el 1 de febrero a las cuatro y media, que tendremos al conseller de hacienda.

Y, de nuevo, darle las gracias por el magnífico trabajo, tanto suyo como de su equipo.

El senyor síndic major de Comptes:

Moltes gràcies.

(S'alça la reunió a les 12 hores i 37 minuts)