Untitled Document

<!--
body {
color:black;
}
.text2 {
font-family:'Times New Roman','Times','serif';
font-size:12px;
font-weight:bold;
text-decoration:none;
color:black;
}
.text1 {
font-family:'Times New Roman','Times','serif';
font-size:12px;
text-decoration:none;
color:black;
}
.text3 {
font-family:'Times New Roman','Times','serif';
font-size:12px;
font-weight:bold;
font-style:italic;
text-decoration:underline;
color:black;
}
.text4 {
font-family:'Times New Roman','Times','serif';
font-size:12px;
font-style:italic;
text-decoration:none;
color:black;
}
.text5 {
font-family:'Times New Roman','Times','serif';
font-size:12px;
font-style:italic;
text-decoration:underline;
color:black;
}
.para1 {
text-align:justify;
}
-->



Comissió d'Educació i Cultura
realitzada el dia 13 de febrer de 2007.
Comença la reunió a
les 10 hores i 45 minuts.
Presideix la Il·lustre Diputada Senyora
Elvira Suanzes Fernández.
Reunió número 18.

Projecte de llei d'ordenació de centres
superiors d'ensenyaments artístics de la Comunitat Valenciana
(RE número 61.
617, BOCV número 257)

La senyora presidenta:

(Inoïble) .
.
.
una vez la secretaria haya comprobado que
efectivamente existe quórum para que dé comienzo esta
comisión.

Señora secretaria.
(Pausa)

Señora secretaria,
vamos a dejar constancia que la señora Climent sustituye al
señor Clemente.

(La senyora secretària passa llista per tal de
comprovar l'existència de quòrum)

Muchísimas gracias,
señora secretaria.

De acuerdo con el orden del día de esta
comisión, el primer punto es la lectura y aprobación, en su
caso del acta de la reunión anterior.
Si sus señorías
no tienen inconveniente, damos por aprobada el acta de la reunión
anterior.

La senyora presidenta:

Y pasamos al siguiente
punto del orden del día, que es el debate en comisión del
Proyecto de ley de ordenación de centros superiores de
enseñanzas artísticas de la Comunidad Valenciana.

Señorías, para la defensa de las
enmiendas tiene la palabra la señora Nácher.

La senyora Nácher Pérez:

El Grupo Parlamentario
Popular agrupa todas las enmiendas y las pasamos a votación.
Si
quiere le digo el número de enmiendas, es la enmienda número
1, 2, 7, 24, 25, 27, 28 y 29.

La senyora presidenta:

Muchísimas gracias,
señora Nácher.

Señor Cardona.

El senyor Cardona i Pla:

Per fer una
agrupació a l'hora de votar-les.

La senyora presidenta:

Sí.

El senyor Cardona i Pla:

Per una part la 1, 7, 25 i
27.
Per una altra part la 2, 24 i 28.
I finalment, per una altra banda, la
29.

La senyora presidenta:

¿Al Grupo Socialista
le viene bien esta agrupación?
Sí.
(Remors)

Señorías, pasamos entonces a votar la 1,
la 7, la 25 y la 27.
¿Votos a favor?
¿Votos en contra?
4.
Quedan aprobadas estas enmiendas.

Pasamos a votar la 2, 24 y 28.
¿Votos a favor?
Por unanimidad quedan aprobadas estas enmiendas.

¿Votos a favor de la enmienda número 29?
9.
¿Votos en contra?
¿Abstenciones?

Señorías, para la defensa de las
enmiendas, tiene la palabra por seis minutos el señor Cardona.

El senyor Cardona i Pla:

Gràcies, senyora
presidenta.

Anem a vore, com vaig comentar en el ple, estes
esmenes no són unes esmenes que intenten canviar l'esperit de
fons de la llei, però sí que pretenen ajustar, definir,
concretar alguns aspectes de funcions i alguns aspectes de
composició que crec que milloren dos temes fonamentals per a una
entitat educativa que pretenga anar assolint el rang
d'universitària, que pretenga millorar l'autonomia,
l'autonomia de la investigació, l'autonomia en la
docència, l'autonomia en la planificació.
I
també que clarifique la formació de postgrau.

A banda d'això, hi ha alguns aspectes en
la composició del consell de direcció, alguns aspectes en les
funcions, que pense que quedarien millor de la manera que planteja el meu
grup, Esquerra Unida-Els Verds: l'Entesa.

Per començar.
Nosaltres considerem que el
director de l'institut ha de tindre un altre caràcter al que
li dóna el projecte de llei.
Volem que el trie el consell de
direcció.
Per què?
Perquè el consell de
direcció ja representa el conjunt d'entitats i
d'organitzacions que estan implicades en el govern de tots els
centres.
Representa els centres en si mateixa, representa
l'administració.
I nosaltres considerem que el director hauria
d'estar triat per l'institut.

Fixem-mos en la composició de l'institut,
que ja té el director -que és el conseller-, dos
membres -per a vostés dos vicepresidents, per a mi dos
vocals- que són dos alts càrrecs de la conselleria; a
més el director també pot ser, també seria triat pel
conseller i també podria ser un alt càrrec de la conselleria.
Crec que no correspon això per a un institut que pretén
potenciar el caràcter universitari dels centres d'ensenyaments
artístics.

Per això nosaltres considerem que s'ha de
triar pel consell i a més considerem que les seues funcions no cal
que siguen davall la supervisió del president.
A vore, el president
és el president.
El president presidix el consell de
direcció.
El consell de direcció estipula i marca quines
qüestions va a fer el director, perquè el director sí
que ha de fer els acords del consell de direcció, però em
sembla que en alguns casos, en este cas és un tema de
l'exercici ordinari, són les relacions institucionals on els
organismes, centres i institucions que impartisquen ensenyaments
artístics superiors en altres comunitats autònomes.
Considerem que el director de l'institut pot tindre relacions en uns
altres centres d'unes altres comunitats autònomes sense la
supervisió del president.
Sí que, evidentment, amb
l'acord del consell de direcció, és un funcionament que
nosaltres considerem ordinari.

Finalment, nosaltres suprimim l'apartat e), però no perquè
ens parega mal que el director haja de fer alguna cosa respecte als
centres.
Ens pareix mal que aparega la gestió de centres i del
personal docent.
El director de l'institut no se dedicarà a
gestionar cadascun dels centres.
El director de l'institut gestiona
l'institut i el que pot fer és coordinar el conjunt dels
centres, però no gestionar-los.

Bé, finalment en el tema de la
composició, nosaltres insistim que, en lloc de dos vicepresidents,
hauria d'existir-ne un i eixe vicepresident hauria d'estar
triat pel mateix consell.
No ens pareix mal que el secretari
autonòmic i el director general que siga de la universitat forme
part del consell, però ens pareix que fer-los vicepresidents nats
és.
.
.
no té cap sentit, li lleva funcions al consell de
direcció.
Eixes persones formen part del consell de direcció,
però que entre elles trien el propi vicepresident.
Que pot ser u
dels dos càrrecs?
Sí.
Però crec que ser triat pel
consell de direcció li dóna molta més
rellevància al càrrec de vicepresident i de fet li
dóna també eixe caràcter d'autonomia de la
pròpia elecció per part del consell de direcció.

Bé, nosaltres volem que hi haja una
rotació a l'hora de les persones que formen part d'este
consell de direcció per part dels centres, que hi haja una
rotació, que tots els centres, totes les branques i tots els centres
estiguen representats en eixe consell de direcció.
I després,
a l'hora de les funcions, nosaltres afegim alguns aspectes
d'implicació i intervenció dels sectors, professorat,
alumnat, és a dir, que participen, que a l'hora
d'establir.
.
.
que s'establirà qui, qui formarà
part dels diversos òrgans de representació, hi haja
representació de tots els estaments dels diversos centres.
Hi ha
alguns temes de gènere, a l'hora de figurar el director del
centre, fiquem director/directora.
No hem intentat corregir tota la llei,
però sí que hem intentat corregir al moment d'establir
la direcció dels centres, perquè ahí hi ha directors i
directores, hi ha caps d'estudis homes i caps d'estudis dones,
hi ha secretaris homes i secretàries dones.
Ens agradaria que
almenys en eixe punt apareguera això.

I, finalment, només vaig a dir la que fa
referència al postgrau.
Els ensenyaments de postgrau han de tindre
un grau d'excel·lència elevat.
Normalment el grau
d'excel·lència, a nivells de les universitats es fa.
.
.

La senyora presidenta:

Señor Cardona,
cuando pueda.

El senyor Cardona i Pla:

.
.
.
perquè ho facen
professors doctors.
Com en este moment no sempre hi ha professors doctors
en estos centres, nosaltres l'únic que diem és que
l'ensenyament de postgrau es faça a través de convenis
de col·laboració amb les universitats.
És una manera
de garantir que eixe postgrau tinga inicialment la qualitat requerida.
Posteriorment, quan hi hagen suficients professors doctors en estos
centres, ja deixarien d'existir els convenis amb les universitats
perquè el centre podria fer eixos estudis de postgrau.

Gràcies, senyora presidenta, per la.
.
.

La senyora presidenta:

Gracias, señor
Cardona.

Para el turno en contra, tiene la palabra la
señora Nácher.

La senyora Nácher Pérez:

Gràcies, senyora
presidenta.

Senyor Cardona, hem presentat una transaccional a
l'esmena número 12, i li avance que anem a aprovar-li
l'esmena número 17, 18 i 19, que són aquelles
relatives, que com vosté ha dit, a la direcció de centres,
director o directora, al cap d'estudis i al secretari o
secretària.

Senyor Cardona, és que vosté quan parla
del director de l'Institut Superior d'Ensenyances
Artístiques dóna la sensació que s'elegix sense
tindre en compte res.
Li he de dir que en l'article huit diu molt
bé que «oídos los directores de los centros superiores
de enseñanzas artísticas» es proposarà al
conseller, que és el president, el nom del director de
l'Institut Superior d'Ensenyances Artístiques.
És
a dir, tenen veu i vot tots els centres, en l'actualitat 13 i tots
els que puguen créixer.

Per tant, no és veritat, no és veritat
que es nomene sense la participació dels centres
d'ensenyaments superiors artístics.
I diu molt clarament la
llei que si coincidix en un alt càrrec, serà el secretari
autonòmic o el director general d'universitats, que són
alhora vicepresidents.
Per tant, no s'amplia el nombre d'alts
càrrecs, el que formaria el consell de l'institut.

Diu.
.
.
Intenta en les seues esmenes disminuir la
capacitat d'actuació del president, que al cap i a la fi
és l'últim responsable.
Per tant, eixes matisacions que
vosté vol llevar, que a mosatros mos pareixen molt importants,
perquè és el responsable últim.

I després té diverses esmenes en les
quals vosté fa algunes propostes que són pròpies de
regulació dels reglaments i d'estatuts de funcionament, que
com bé marca la llei en les funcions del consell de direcció,
ja s'aprovaran en el seu moment donat.

Hi ha una esmena, quant a l'article 10, que
són les funcions del consell de direcció, en la qual
vosté lleva el tema de formular propostes en l'apartat f), que diu, concretament, diu
«formular propostes sobre els criteris per al desenrotllament,
aplicació o modificació de l'estructura i contingut
dels diferents estudis de les ensenyances artístiques
superiors».
No entenem per què vol llevar el tema de formular
propostes, no ho entenem, perquè realment és el més
important, no?
, formular propostes en el consell de direcció, en el
qual hi ha un president, dos vicepresidents, un director de centres
superiors d'ensenyances artístiques de cada branca dels
estudis que componen les ensenyances artístiques superiors, un
representant del Consell Valencià d'Universitats, dos
representants del professorat, un representant de l'alumnat i un
representant del personal d'administració i de serveis.
No
entenem.
.
.
En el qual estan representades totes les branques, estan
representats directors, professorat, alumnat i personal
d'administració, en el qual vosté no vullga que es
formulen propostes.
No entenem el tema, per què vosté no vol
que es formulen propostes per a criteris del desenrotllament,
aplicació i modificació de l'estructura.
No ho entenem.

I quan diu.
.
.
Continuem en diverses esmenes, per
exemple, en els governs de centres superiors d'ensenyança, que
vosté diu, per exemple, que s'haja de garantir en tot moment
l'elecció democràtica.
Per suposat, si és un
principi bàsic de representativitat en un estat de dret.
És
que obvia posar-ho en una llei quan és un principi bàsic.
És com si vosté estiguera dient: «Mire, jo no em fie de
l'estat de dret».
Per tant, pensen que no ha
d'aparéixer.
I quant a l'elecció es farà
d'acord al reglament.

I sobre el tema de la col·laboració en
les universitats a través de convenis, mire, la legislació
bàsica estatal és la que reglamenta este tema i imposa esta
condició tal com està en la llei.
Per tant, no li podem
acceptar esta esmena perquè hem de respectar la legislació
bàsica estatal.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Muchísimas gracias,
señora Nácher.

El señor Escrig.

El senyor Escrig Peris:

Gràcies, senyora presidenta.

La no-presentació d'esmenes al projecte
de llei per part del Grup Parlamentari Socialista obeïx que,
després de parlar amb tot el sector, és a dir, amb els
representants dels 13 centres artístics, donaren i donàvem
per bo el text i donàvem per bo el text de projecte de llei que ara
estem debatent, que arreplegava i arreplega totes les inquietuds i
objectius per a l'ordenació dels ensenyaments artístics
superiors i, sobretot, a part de l'ordenació, la
creació de l'Institut Superior de Centres Artístics.

Per tant, la no-presentació d'esmenes
obeïa perquè el sector ens digué que no, que el projecte
de llei era suficient per ara.
Això no obsta que les esmenes
d'Esquerra Unida, presentades pel senyor Cardona, als articles 7, 8,
9, 17 i 21, vénen a millorar el contingut del projecte de llei,
basant-se en donar major autonomia a tots els càrrecs directius, a
concretar millor els aspectes de funcions dels directors i vicepresidents
i, en definitiva, a donar major autonomia a estos òrgans de
gestió.

Reivindiquem simplement, per acabar, la
importància d'acabar amb esta ambigüitat històrica
que ha portat que estos ensenyaments, durant molts anys, acabar amb eixa
marginació, que és necessari, i amb l'oblit
d'este tipus d'ensenyament, que ha portat a una injusta
marginació històrica per part dels artistes que ensenyaven o
que ensenyen eixe tipus d'arts, com és el teatre,
música, arts plàstiques.

Per tant, anem a donar suport a les esmenes del senyor
Cardona amb les instruccions que ara matisarem i creem que donat este pas
important d'aprovar en esta comissió la llei que va a passar a
ple, farem justícia cultural i educativa amb este tema de
l'estat dels ensenyaments artístics superiors.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Muchísimas gracias, señor Escrig.

Les sugiero, en el orden de votación, las
agrupaciones y si no les parece conveniente, nos lo hacen saber.
Por un
lado la 17, 18 y 19, por otro, aparte, la transaccional, que es la 12 y el
resto, en un tercer bloque.

Señorías, pasamos entonces a
votación.
La 17, 18 y 19: ¿votos a favor?
Por unanimidad.

Pasamos a votar la transaccional, que ha llegado a
esta Mesa y que paso a leerles: «Esmena transaccional a
l'article 9.
1: s'afegeix al final del paràgraf el
següent text: «a) que hauran de garantir, en el cas que existisca més
d'un centre en la branca, l'ocupació successiva de la
vocalia per cada un d'ells»».

Pasamos a votar esta enmienda transaccional.
¿Votos a favor, señorías?
10.
¿Votos en contra?
¿Abstenciones?
3.
Queda aprobada la enmienda transaccional.

Y vamos a pasar a la votación del resto de las
enmiendas.
¿Votos a favor del resto de las enmiendas?
1.
¿Votos en.
.
.
Sí, señora Marco.

La senyora Marco Gual:

Sí, presidenta, perdone un momento.
Sí
que queríamos separar la 4, la 11, la 13 y la 16.
Perdone.

La senyora presidenta:

¿4, 11, 13 y 16?
Pasamos a votar la 4, 11, 13 y
16.
¿Votos a favor de las enmiendas?
¿Votos en contra?
¿Abstenciones?
1 voto a favor, 9 en contra y 3 abstenciones.
Quedan
rechazadas el resto de las enmiendas.

Señorías, pasamos entonces a votar los
artículos de la.
.
.
(Se sent una veu
que diu: «El resto de las enmiendas de Izquierda Unida») El resto de las enmiendas se acaba de votar ahora mismo.
(Se sent una veu que diu: «No, se han votado 4, 11, 13
y 16») Pasamos entonces a votar el
resto de las enmiendas, señorías, que ha defendido el
señor Cardona.
¿Votos a favor del resto de las enmiendas?
4.
¿Votos en contra?
9.
Quedan rechazadas.

Vamos a pasar ahora a votar el articulado.
Señorías, ¿se pueden votar los artículos todos
juntos o no?
¿Sí?
Señor Cardona, díganos
entonces cómo quiere que vayamos votando el articulado.
Los
artículos 1, 2, 3, 4 y 5, que no tienen enmiendas, ¿sí
es posible votarlos juntos?
Muy bien.
Votos a los artículos 1, 2, 3,
4 y 5, que no tienen enmiendas presentadas: ¿votos a favor?
Por
unanimidad quedan aprobados.

Al artículo 6.
.
.
(Se sent una veu que diu: «Del 6 al 10 també podem
votar-los») ¿El 10 incluido,
señor Cardona?
¿El Grupo Socialista?
Pues vamos a pasar a
votar de los artículos 6 al 10: 6, 7, 8, 9 y 10.
¿Votos a
favor de estos artículos?
13.
¿Votos en contra?
¿Abstenciones?
1.

Pasamos a votar ahora, señor Cardona, el
artículo número 11, que no tiene enmiendas presentadas.
¿Podemos votar el 11, 12, 13, 14, 15 y 16, que no tienen enmiendas?
(Se sent una veu que diu: «El 17, també.
Bé, no.
Perdó») Hasta
el 16.
Muy bien.
Pasamos a votar entonces los artículos 11, 12, 13,
14, 15 y 16.
¿Votos a favor?
Por unanimidad, quedan aprobados estos
artículos.

Al artículo 17, ¿votos a favor?
12.
¿Votos en contra?
¿Abstenciones?
1.

Pasamos a votar.
.
.
¿podemos votar los
artículos 18 y 19, que no tienen enmiendas presentadas?
¿Sí, señorías?
Pasamos a votar los
artículos 18, 19, que no tienen enmiendas presentadas, y el
artículo 20.
¿Votos a favor?
Por unanimidad, quedan aprobados
estos artículos.

El artículo 21, que sí tiene enmiendas,
y el artículo 22, que no las tiene, ¿se pueden votar
en.
.
.
Por separado.
¿Votos a favor del artículo 21?
12.
¿Votos en contra?
¿Abstenciones?
1.

Y el resto, ¿se puede votar todo junto?
¿Sí?
Pues, señorías, votos al artículo
22, que no tiene enmiendas presentadas, a la disposición adicional
primera, que sí tiene, a la disposición adicional segunda,
tercera, transitoria primera, transitoria segunda y a la disposición
final primera, que no tienen enmiendas presentadas, ¿podemos votar
todas esas y luego votamos la disposición final segunda y la
disposición final tercera?
¿Todo?
El resto de la ley.
¿Votos a favor, señorías?
Por unanimidad, quedan
aprobadas.

A la exposición de.
.
.
He votado el resto
ya, señor letrado, el resto de la ley.
Muy bien.

Designació del membre de la comissió que
ha de presentar el dictamen de la comissió sobre el Projecte de llei
d'ordenació de centres superiors d'ensenyaments
artístics de la Comunitat Valenciana

La senyora presidenta:

Pues, señorías, pasamos -habiendo
debatido ya el proyecto de ley- al último punto del orden del
día, que es la designación del miembro de la comisión
que ha de presentar el dictamen de la comisión sobre el Proyecto de
ley de ordenación de centros superiores de enseñanzas
artísticas de la Comunidad Valenciana que se acaba de debatir en la
sesión de hoy.

Señor Escrig, señora Marco.
.
.
señor Cardona.

El senyor Cardona i Pla:

Jo m'afegiré a la proposta que feu.

La senyora presidenta:

¿Señora Nácher?
Pues
muchísimas gracias, será un honor.
Para el mantenimiento de
las enmiendas y los votos particulares, tienen a partir de hoy.
.
.
¿o se las damos por mantenidas las que no se han defendido,
señorías?

El senyor Cardona i Pla:

Mantindrem les esmenes que no s'han aprovat o no
han sigut transaccionades en esta comissió, però ja
passaré l'escrit ara, d'ací a un moment.

La senyora presidenta:

Perfecto, señor Cardona.

Pues no habiendo más puntos en el orden del
día que tratar, se levanta la sesión.

(S'alça la reunió a les 11 hores i
8 minuts)