Medi%20Ambient%202017-02-15%20macro.html





Comissió de Medi Ambient, Aigua i Ordenació del Territori realitzada el dia 15 de febrer de 2017.
Comença la reunió a les 16 hores i 48 minuts.
Presideix la diputada senyora Belén Bachero Traver.
Reunió número 14.

La senyora presidenta:

Bona vesprada, senyories.

Comencem amb aquesta sessió de la Comissió de Medi Ambient, Aigua i Ordenació del Territori.
Començarem passant llista.
La senyora secretària.

La senyora secretària:

Bona vesprada.

(La secretària passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Hi ha quòrum, presidenta.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyora Gascó.

Bé.
Passem al punt 1 de l'ordre del dia: la lectura i aprovació, si escau, de l'acta de la reunió anterior, que si les seues senyories estan d'acord passem a votació directament.
¿Vots a favor?
S'aprova per unanimitat.

La senyora presidenta:

Bé.
I en el punt 2 de l'ordre del dia cal incloure la votació de la inclusió del punt 11 que s'ha afegit a posterioritat d'arribar la convocatòria: la presa en consideració de la Proposició no de llei sobre l'obligatorietat de la comunicació prèvia de l'aplicació dels fangs de depuradora en sòls amb fins agrícoles, presentada pel Grup Parlamentari Ciutadans.
Passem a la votació.
¿Vots a favor?
S'aprova per unanimitat.

També hem comentat en la Mesa, amb el vistiplau de tots els portaveus, el canvi en l'ordre del dia.
I passarem ara a fer primer el punt 2 i el punt 5, i després el 7, 8, 9, 10 i 11 perquè són els que més acord hi havia, i després es faran els punts 3 i 4 al final.
¿Val?
Consistix en passar els punts 3 i 4 al final de l'ordre del dia.
Bé.

Proposició no de llei sobre l'elaboració d'un pla de gestió dels usos de l'aigua i restauració fluvial del riu Albaida entre els termes municipals de Manuel i la desembocadura del riu Xúquer, presentada pel Grup Parlamentari Compromís (RE número 32.
743, BOC número 115)

La senyora presidenta:

Per tant, passem a la presa en consideració de la Proposició no de llei sobre l'elaboració d'un pla de gestió dels usos de l'aigua i de restauració fluvial del riu Albaida, entre els termes municipals de Manuel i la desembocadura del riu Xúquer, presentada pel Grup Parlamentari Compromís.

Com és un dels punts en què hem dit que n'hi ha acord, donem dos minuts per a cada grup parlamentari.
(Se sent una veu que diu: Â«Primer votemÂ») ¡Ah!
, Primer la votació.
Perdoneu.
Passem a votació primer.
¿Vots a favor?
S'aprova per unanimitat.

I ara per a fixació de posició, dos minuts.
Comença el Grup Parlamentari Compromís, que és el proponent de la proposta.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Moltes gràcies, senyora presidenta.

Moltes gràcies a tots els grups parlamentaris per donar suport a una reivindicació que porta molt anys a les terres de la Ribera, concretament en els pobles de Manuel, de Vilanova de Castelló, Castelló de la Ribera, Senyera, etcètera.
Els pobles que estan aigües avall del pantà de Bellús sobre el riu Albaida.
I és justetament això, és que es faça una gestió dels usos de l'aigua i una rehabilitació i restauració de l'espai fluvial i del propi riu.

Perquè durant anys és recurrent la dessecació del riu, la proliferació d'espècies vegetals invasores; amb la dessecació del riu ve la mortaldat de peixos.
I això no sols és un problema ambiental, és un problema per a la qualitat de vida de les persones que viuen al voltant i també és un problema que pot fins i tot arribar a ser de salut pública.

La manca de cabals ecològics suficients per mantindre la salut del riu fa que també prolifere la canya, que no hi haja una gestió per maximitzar l'estat ecològic i químic de les aigües que siga compatible també amb els usos de l'aigua per a l'agricultura.

Amb la qual cosa considerem que les Corts Valencianes es pronuncien demanant-li a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, que és l'administració competent per a impulsar i llançar un pla d'estes característiques, donat que en tots els plans de conca, inclosos els actuals, no ha donat resposta adequada en el programa de mesures, ni tampoc en l'establiment de cabals ecològics, ni en com se fa l'ús de l'aigua, considerem que és un recolzament per a aquestes reivindicacions.

I també que el fet de demanar una pla de gestió que estiga coordinat i participat amb la resta d'administracions competents, els ajuntaments que estan al costat del riu, que limiten amb el riu, així com la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural i que incorpore a les parts interessades, tant els usuaris privatius, els usuaris que utilitzen l'aigua, com aquells que fan usos comuns com passejar vora riu, com voler banyar-se en el riu, doncs que puguen participar en eixe pla i recuperar aquests elements de qualitat de vida.

I una altra qüestió -de seguida acabe-, una altra qüestió que també incorporem en aquesta proposició no de llei és demanar-li a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que faça públiques, que publique en la seua web en temps real les dades del cabalímetre automàtic que forma part del sistema automàtic d'informació hidrològica, situat a Manuel, que fins a l'any 2011 estava disponible en la web del ministeri d'agricultura i medi ambient i que després ha desaparegut aquesta informació.
Internament la confederació la té, però no és accessible als ciutadans.
I és este punt un punt molt important en el riu perquè és el punt de control del compliment dels cabals ecològics.

I també demanem que aigües avall de la sèquia de l'Ènova, es controlen els cabals que passen, perquè moltes vegades és aigües avall d'aquesta sèquia que travessa el riu on hi ha els problemes de dessecació del riu.

Per tant, només tornar a agrair el suport de tots els grups parlamentaris per a fer dels nostres rius i del nostre territori un valor no sols ecològic sinó també per a la qualitat de vida de les persones que viuen prop del riu.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyora Ferrer.

Passem al torn d'intervenció del Grup Parlamentari Podem.

El senyor Estañ García:

Sí, gracias presidenta.

Desde el Grupo Parlamentario Podemos-Podem saludamos la iniciativa de Compromís y nos felicitamos del acuerdo, sobre todo en lo que corresponde a la coordinación de las competencias autonómicas con las competencias estatales y la dificultad que se encuentran muchas veces de obtener algún tipo de diálogo o respuesta con las confederaciones hidrográficas.

En este caso, pues entendemos que plantear unos usos del río es fundamental, sobre todo por hacer frente a la cuestión de las especies invasoras, con el consiguiente peligro que esto ocasiona para los diferentes hábitats y también por la necesidad de establecer, pues, una, digamos, rehabilitación del ecosistema fluvial que atienda a los usos tanto medioambientales como agrícolas, como sociales, ¿no?

Por todo esto hemos votado que sí.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyor Estañ.

Passem al torn d'intervenció del Grup Parlamentari Ciutadans.
L'il·lustre diputat Domingo Rojo.

El senyor Rojo Sánchez:

Sí.
Buenas tardes, señora presidenta.

Buenas tardes, señorías.

Hemos votado a favor de esta proposición de ley porque consideramos que es un problema que se estaba cronificando en este río, el río Albaida.
Que las primeras noticias que tenemos ya nacen en el año 2007.
Que en el año 2010 se produjo en el mes de agosto un hecho en el que se produjo una mortandad de peces porque no estaba garantizado el caudal ecológico del río y porque hubo, digamos, una falta de previsión en lo que es el mantenimiento de este caudal desde la confederación.

Y los últimos episodios se han producido también en el año 2015 y 2016.
Básicamente ya en este año 2016 pasado se produjo también una…, prácticamente el caudal del río era muy bajo.

Y, por otra parte, se había producido la expansión de dos especies de flora invasora, a la cual una parece ser que la confederación sí que había atendido porque la consideraba más peligrosa pero, la otra, la que consideraba más leve, pues es la que finalmente se ha apoderado del río en bastantes tramos, sobre todo en la zona del pueblo de Manuel.

Sería importante que las administraciones colaboraran entre ellas como, bueno, al final se pudo llegar el año pasado a una colaboración entre la confederación que dio la autorización, la diputación que puso parte de, digamos, los recursos económicos y el proyecto para poder abordar lo que es la limpieza del río de esta especie invasora cerca del pueblo.
Pero sí que se echa en falta el que haya, digamos, un presupuesto por parte de la confederación para abordar lo que es la restauración del río y evitar la proliferación de especies invasoras que al final acaban agotando todos los ecosistemas y cargándose lo que es la flora natural de la ribera.

Nos parece muy interesante el que se proponga también lo que es la medición de garantizar ese caudal ecológico de 0,2 metros cúbicos por segundo a lo largo de toda la longitud del río hasta lo que es su entroncamiento con el río Xúquer.
Por todo ello hemos votado a favor y ya está todo.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyor Rojo.

Per part del Grup Parlamentari Socialista, l'il·lustre diputat Rafa Briet.

El senyor Briet Seguí:

Gràcies, presidenta.

Molt breu.
La diputada del Grup Compromís ha portat a aquestes Corts una reivindicació basada en una realitat, en una realitat que ve donant-se en els últims temps en el riu Albaida a una situació que perjudica greument a l'ecosistema fluvial, però que també, com bé ha explicat, pot generar problemes sanitaris.

Entenem que ha existit una deixadesa en l'aplicació del pla hidrològic perquè no està portant-se als cabals mínims i que esta deixadesa ha provocat que la situació de creixement de la flora invasora i la mortaldat de peixos siguen freqüents.

Si afegim que no es pot comprovar el cabal en l'estació de Manuel a pesar d'estar automatitzada i formar part del sistema automàtic d'informació hidrològica, sembla que el que pareix que interesse és que no es puga obtindre tota la informació.

Per tant, front a aquesta situació que s'agreuja dia a dia, cal donar solucions.
I per eixe motiu, des del Grup Parlamentari Socialista donarem suport a la PNL presentada, doncs estem d'acord que les accions contemplades són deficients i no han resolt el problema, que és precís un pla de gestió d'usos d'aigua i de restauració fluvial del riu i, a més, és necessari que es publiquen les dades enregistrades i que es controlen i es garantisquen els cabals circulants.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyor Briet.

Passem al torn d'intervenció del Grup Parlamentari Popular, l'il·lustre diputat Víctor Soler.

El senyor Soler Beneyto:

Gràcies, presidenta.

El Grup Parlamentari Popular ha recolzat la PNL presentada hui per Compromís, convençuts com estem de la necessitat del bon manteniment dels nostres ecosistemes fluvials.
En tot cas, jo crec que hem de tenir clara una consideració prèvia com a punt de partida, i és la situació dels rius a la Comunitat Valenciana que requerixen d'atencions constants i una dedicació absoluta per part de totes les administracions públiques perquè es tracta, en general, de sistemes hídrics molt fràgils, amb escàs cabal i sotmesos a forts estiatges i a violentes crescudes.

Centrant la discussió en la PNL que ens ocupa, estem totalment a favor d'eixa coordinació entre les diferents administracions públiques, ministeri, conselleria i ajuntaments afectats perquè puguen posar-se d'acord i elaborar un pla de gestió dels usos de l'aigua i de restauració fluvial del riu Albaida.

I, a més, perquè nosaltres pugam aprovar aquesta PNL era fonamental que es garantira (algú tus) i que quedara explicitat de forma contundent en el pla de gestió d'usos de l'aigua la garantia dels usos agrícoles, ja que aquesta és una zona amb un alt desenvolupament d'activitat agrícola que no solament protegix i cuida el medi ambient sinó que, a més, suposa un sector, una activitat econòmica de primer ordre per a la zona.

Creguem també que és positiu la major transparència, la publicitat de les dades perquè totes les parts implicades tinguen la màxima informació necessària de l'estat del riu.
Entenem també que la principal causa d'aquesta situació és el mateix clima de la nostra comunitat, la sequera, la falta de pluges que ha patit durant la major part de l'any el nostre territori i al qual hem de sumar una reducció en eixes aportacions procedents del pantà de Bellús, obtenint com a resultat que alguns trams del riu apareixen secs.

En tot cas, no és una qüestió nova de l'any anterior ni de fa dos anys sinó que -com bé ha indicat el portaveu de Ciudadanos- és una qüestió que fins i tot es remunta a més d'una dècada i, per tant, han tingut problemes distintes administracions en aquest sentit.

En tot cas, nosaltres creguem que hem de treballar de forma coordinada i conjunta per tal de donar una solució que garantisca el cabal ecològic que tots estem convençuts que el riu Albaida ha de tindre, perquè creguem que la clau en un territori amb les condicions climatològiques com les que tenim a la nostra comunitat, la clau -insistisc- és gestionar bé l'escassetat dels recursos com l'aigua, fer una bona planificació i que totes les administracions competents treballen en la mateixa direcció.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyor Soler.

Proposició no de llei sobre les tasques de neteja i d'eliminació de restes vegetals en el llit del riu Amadòrio al terme municipal de la Vila Joiosa, , presentada pel Grup Parlamentari Socialista (RE número 42.
67614, BOC número 142)

La senyora presidenta:

Continuem amb l'ordre del dia, passem a la presa en consideració de la Proposició no de llei sobre les tasques de neteja i d'eliminació de restes vegetals en el llit del riu Amadòrio al terme municipal de la Vila Joiosa, presentada pel Grup Parlamentari Socialista.

Sobre aquesta proposta també n'hi havia acord, per tant passem a votació en un primer moment i, després, fixarem la posició tots els grups.
¿Vots a favor?
S'aprova per unanimitat.

I, ara, començarà el torn d'intervencions el Grup Parlamentari Socialista, l'il·lustre diputat David Cerdán.

El senyor Cerdán Pastor:

Sí, presidenta, disculpe.

Bueno, agradecer el apoyo de todos los grupos políticos, agradecer la colaboración del Grupo de Compromís con sus aportaciones a través de la enmienda que hemos aceptado todos.
Entendemos que el objetivo es común, que el objetivo es satisfacer una necesidad de proteger nuestros cauces y nuestros ríos tanto medioambientalmente como en el aspecto de la seguridad.

En la proposición que hemos aprobado votando ahora todos mayoritariamente pedimos que cada uno asuma sus competencias, somos conscientes de la situación económica que viven todas las administraciones, pero esta situación de no adecuación de las responsabilidades que tienen las confederaciones se repite en la del Júcar, también en la del Segura y allá en los cauces de nuestra Comunidad Valenciana (algús tus), y se vienen repitiendo desde marzo aproximadamente de una manera similar en todas las cuencas, desde marzo del año pasado.
Yo creo que, y todos pensamos que deberíamos ponerle solución a ello.

Por eso la propuesta le exige, le pide, le solicita a la confederación que haga su tarea pero al mismo tiempo -y como así están dispuestos muchos ayuntamientos- se le abre la posibilidad de trabajar conjuntamente con los ayuntamientos a través de los convenios, de los acuerdos, o de la figura jurídica que se establezca para sumar esfuerzos en un objetivo que debe ser común más allá de cuál es la competencia establecida legalmente.

Así que muchas gracias a todos.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyor Cerdán.

Bé, per a fer un xicotet aclariment -com ha dit vosté-, s'incloïa i es donava per inclosa l'esmena del Grup Parlamentari Compromís.
Per tant, s'ha votat amb la incorporació de l'esmena.

Continuem amb el Grup Parlamentari Podemos-Podem.

La il·lustre diputada Beatriu Gascó.

La senyor Gascó Verdier:

Gràcies, senyora presidenta.

Bona vesprada, senyories.

Bé, doncs aquesta és curiosament una proposició no de llei molt semblant, si no, quasi igual, a una que hem debatut este matí en la comissió d'agricultura.
Ens ha semblat curiós que es presentaren dos proposicions el mateix dia en dos comissions diferents sent tan paregudes.

I ja hem defensat este matí la necessitat, en efecte, de netejar els rius però, sobretot, enfront d'espècies invasores.
L'esmena de Compromís, que m'imagine que és molt pareguda a la que s'ha presentat este matí, m'imagine no, que és, en efecte ajudava un poc a clarificar quin tipus de neteja.
I nosaltres voldríem insistir en dues qüestions.

Una, que cal en efecte instar a les dues confederacions hidrogràfiques presents ací en el territori, les dos més importants perquè n'hi ha una tercera un poc menys, que eixe treball l'han de fer, s'ha de recolzar des del Consell als municipis, s'ha d'instar, també s'ha de treballar junt amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies perquè eixe treball es faça.

Però nosaltres voldríem insistir en què s'ha de fer respectant les espècies de flora autòctona, respectant sobretot que es tinguen en compte les èpoques de reproducció i de niuada d'aus, i que no es destruïsquen els refugis naturals per a la fauna que són moltes voltes els canyars.

S'ha de respectar també la fisonomia o la geografia del mateix llit i anar canviant el concepte de brutícia en la natura perquè la vegetació autòctona no és brutícia.

I, finalment, insistir també en la idea que els llits no són canals, sèquies, sinó que són un ecosistema, una entitat física i biològica, no un lloc on simplement passa l'aigua.

Cal fer una document amb molta argumentació i nosaltres pensem això, que s'ha de fer un treball col·lectiu instant amb força a les confederacions a nivell estatal però també treballant ací a nivell local.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyora Gascó.

Per part del Grup Parlamentari Compromís, ¡ah!
, no, Ciutadans, perdó, la il·lustre diputada María José García.

La senyora García Jiménez:

Muchas gracias, señora presidenta.

El cauce del río Amadorio, en su paso por el casco urbano (algú tus) de la Vila Joiosa, no deja de ser un atractivo turístico al pasar por su vera, no por su belleza natural sino por su desidia y abandono.

Desde hace años, los vecinos de esta población ven como la cuenca del río no se limpia y cada día acumula más desechos de todo tipo: bolsas de basura, botes, latas, excrementos de animales, entre otros, una larga lista de suciedad que afecta a la flora y a la fauna del lugar, y por supuesto a los vecinos de la población, puesto que esta brutícia genera zonas insalubres donde proliferan plagas de mosquitos y de ratas.
Desde hace años, los vecinos ven como la cuenca del río no se limpia y, por ende, tienen que sufrir esta situación que se ha vuelto insostenible.

La limpieza de los cauces de los ríos, además de por higiene medioambiental, también supone una medida imprescindible a fin de evitar riesgos de inundación en caso de fuertes lluvias por crecidas de caudal y, además, para la prevención de incendios.
(Soroll de papers)

Consideramos primordial iniciar -y de forma urgente- las acciones de la limpieza, mantenimiento, adecuación del cauce del río Amadorio, y que este cometido que tiene que realizar la Confederación Hidrográfica del Júcar dé el visto bueno y que haya una coordinación entre las distintas administraciones.

Debemos tomar consciencia de la importancia de este río como elemento integrador del municipio de la Vila Joiosa y, además, como de bienestar de sus habitantes.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyora García.

Per part del Grup Parlamentari Compromís, la il·lustre diputada Graciela Ferrer.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Moltes gràcies, senyora presidenta.

Moltes gràcies al Grup Parlamentari Socialista per acceptar l'esmena que proposàvem i, bàsicament, el que proposàvem en aquesta esmena és obrir el focus quan parlem dels rius, que encara que passen a través d'un nucli urbà continuen sent rius.

I en lloc de parlar de neteja sense més, el que haurem de fer per tal que els rius continuen sent rius, i donant-nos tots els serveis ecosistèmics del qual depenen el benestar de les persones, és fer actuacions de restauració fluvial i de manteniment integral d'eixos espais i les seues voreres per tal -com deia- d'evitar pèrdua de qualitat de vida i també per a evitar que s'incrementen els riscos derivats de les avingudes, per a evitar que existisquen problemes per a la seguretat de les persones.

Per això, considerem que no sols cal actuar en la zona concreta que els parlava inicialment, que els parlava de la Vila Joiosa, sinó que les actuacions de restauració fluvial, de manteniment integral, d'eliminació de residus, d'eliminació de flora invasora, de cura de la biodiversitat s'ha de fer en tota la conca perquè d'eixa manera el que farem serà garantir que les avingudes no siguen tan complexes, com moltes vegades succeïx, i també que dins del nucli urbà estiga preparat el llit del riu per a drenar adequadament l'aigua quan es donen episodis turmentosos o episodis d'avinguda.
I per això és fonamental la complicitat entre les administracions competents i afectades.

Per tant, creguem que esta manera d'abordar el problema on s'estan alineant, per una banda, els objectius de seguretat de les persones que és fonamental, bàsic, i que s'ha de garantir amb la rehabilitació dels ecosistemes i que, a més a més, contribuïxen a millorar la nostra qualitat de vida i el nostre benestar.

Per tant, per aquestes raons hem votat a favor d'aquesta iniciativa molt necessària presentada per part del Grup Parlamentari Socialista.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyora Ferrer.

Per part del Grup Parlamentari Popular, l'il·lustre diputat Antoni Joan Bertomeu.

El senyor Bertomeu Vallés:

Moltes gràcies, presidenta.

Bé, estem d'acord en la PNL que s'ha presentat però voldríem aclarir una sèrie de qüestions que creguem que és el lloc per a aclarir-les.

En primer lloc, dir que qualsevol ciutadà o institució pot actuar, prèvia petició a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en la neteja de barrancs.
Això és una cosa que està sempre ahí i que és una possibilitat més entre les que es donen per a poder actuar en este sentit.

En segon lloc, que n'hi ha un programa anual de conservació dels llits dels rius i que compta amb un pressupost anual.
Eixe pressupost, com tots els pressupostos, és limitat i, per tant, s'ha de prioritzar també quines són les actuacions més importants.
Cal tindre en compte que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer comprén huit províncies i que la seua competència comprén al voltant de 50.
000 quilòmetres lineals de la xarxa de llits i barrancs, una dada també important (algú tus) i interessant a tenir en compte.

En tercer lloc, s'ha de compatibilitzar la capacitat de desguàs, que és el que es menciona concretament en la PNL, amb el manteniment i de la defensa dels valors mediambientals, especialment quant al que respecta a les espècies protegides.

En quart lloc, s'ha de dir també que, d'acord amb l'article 28.
4, de la llei del Pla hidrològic nacional, els rius i barrancs ubicats en zones urbanes, el seu manteniment és competència de qui ostente les competències d'urbanisme i territori.
Per tant, en uns casos serà la Generalitat valenciana i en uns altres casos serà l'ajuntament en qüestió.

I, per acabar, dir també que en l'anterior legislatura, en la que el govern local estava presidit pel Partit Popular, ja es va sol·licitar la neteja i manteniment del llit del riu Amadòrio perquè entenem que és una prioritat.

I, per tant, per això el Partit Popular ha votat a favor.

Moltes gràcies.

Pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença del senyor José Manuel López Grima, representant de la plataforma Pro-riu Segura, per a explicar la situació actual del riu Segura i els regadius tradicionals de la Vega Baixa del Segura, davant la gestió de les aigües del riu Segura portada a terme per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i el Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient des de l'entrada en vigor de l'actual decret de sequera en la Demarcació Hidrogràfica del Segura, sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís (RE número 36.
680)

La senyora presidenta:

 (La presidenta parla amb el micròfon desconnectat) .
.
.
perdó.
Passem ara al que era el punt 7 de l'ordre del dia: pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença del senyor José Manuel López Grima, representant de la plataforma Pro-riu Segura, per a explicar la situació actual del riu Segura i els regadius tradicionals de la Vega Baixa del Segura, davant la gestió de les aigües del riu Segura portada a terme per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i el Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient des de l'entrada en vigor de l'actual decret de sequera en la Demarcació Hidrogràfica del Segura, sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís.
¿Vots a favor?
S'aprova per unanimitat.

Pronunciaments de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença del director de la Central Nuclear de Cofrents per a explicar la sol·licitud d'aquesta instal·lació, cursada al Govern d'Espanya, per a disposar d'un emmagatzematge temporal individualitzat -ATI- de residus radioactius d'alta activitat, sol·licitada pel Grup Parlamentari Socialista (RE número 38.
942) i per a explicar els motius pels quals es demana la construcció d'un ATI a la central nuclear i els criteris tècnics utilitzats per a la selecció de la ubicació exacta de l'ATI dins de les instal·lacions de la central nuclear, sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís (RE número 39.
003)

La senyora presidenta:

Continuem amb l'ordre del dia: pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença del director de la Central Nuclear de Cofrents per a explicar la sol·licitud d'aquesta instal·lació, cursada al Govern d'Espanya, per a disposar d'un emmagatzematge temporal individualitzat -ATI- de residus radioactius d'alta activitat, sol·licitada pel Grup Parlamentari Socialista.
Votació que acumularem amb el següent punt de l'ordre del dia, que és la compareixença del director de la Central Nuclear de Cofrents per a explicar els motius pels quals es demana la construcció d'un ATI a la central nuclear i els criteris tècnics utilitzats per a la selecció de la ubicació exacta de l'ATI dins de les instal·lacions de la central nuclear, sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís.
¿Vots a favor?
S'aprova per unanimitat.

Pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença del director general de VAERSA per a informar sobre les línies generals de la gestió al front de l'empresa pública, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular (RE 42.
858)

La senyora presidenta:

Continuem amb en el que era el punt 10 de l'ordre del dia que teniu: pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença del director general de VAERSA per a informar sobre les línies generals de la gestió al front de l'empresa pública, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular.

Passem a votació.
¿Vots a favor?
S'aprova per unanimitat.

La senyora presidenta:

I, ara, ja passem.
.
.
al que és el punt 11 de l'ordre del dia i per la qual cosa farem un descans per a canviar la presidència, donat que vaig a fer jo esta intervenció.

(Ocupa la presidència el vicepresident, senyor José Ciscar Bolufer)

Proposició no de llei sobre l'obligatorietat de la comunicació prèvia de l'aplicació dels fangs de depuradora en sòls amb fins agrícoles, presentada pel Grup Parlamentari Ciudadanos (RE número 32.
942, BOC 115)

El senyor vicepresident:

Anem a passar al punt.
.
.
anem a passar al punt 11 de l'ordre del dia: presa en consideració de la Proposició no de llei sobre l'obligatorietat de la comunicació prèvia de l'aplicació dels fangs de depuradora en sòls amb fins agrícoles, presentada pel Grup Parlamentari Ciudadanos.

Com hi ha acord, passem primer a la votació.
¿Vots a favor?
Unanimitat.

I per temps de dos minuts, començant pel Grup Parlamentari Ciudadanos, el senyor Rojo, per a explicació de vot.

El senyor Rojo Sánchez:

Buenas tardes, senyor presidente.

Buenas tardes, señorías.

Primero que nada, muchas por apoyar esta iniciativa.

Y, básicamente, la gestión de los lodos de depuradora para uso agrario presenta un doble beneficio tanto ambiental como agrario.

Es importante la vigilancia, sobre todo porque los lodos llevan determinadas sustancias químicas inorgánicas como el nitrógeno, el fósforo y los metales pesados, y si se superan determinados umbrales y se aplican en suelos agrarios, de forma sistemática o discontinua, pueden producir alteraciones que luego se pueden.
.
.
, pueden ver afectados lo que es el proceso vegetativo, incluso lo que es la vulnerabilidad de los suelos.

Es importante tener en cuenta que hay dos normas que regulan la utilización de los lodos de depuradora para uso agrario.
Por una parte, es el Real decreto 1310, que lo importante es que establece unos límites o umbrales máximos de metales pesados tanto en los suelos que se aplican.
.
.
, también establece los límites máximos de los lodos y también establece los límites máximos del número de aplicaciones a lo largo de diez años.

Es importante también lo que se establece en este real decreto, y es que.
.
.
el real decreto dice que son las comunidades autónomas las que tienen que tener un sistema de control y seguimiento de las aplicaciones de lodos destinados al uso.
.
.
, de lodos de depuradora para uso agrario, tanto antes de la aplicación como después de la aplicación, para conocer su evolución.
Por eso aparece en el año 2013 una orden ministerial, donde se mejora, digamos, la transparencia en lo que es el sistema de gestión de los lodos y se mejora también todo en la trazabilidad de los lodos.

Esta orden ministerial tiene como cuatro anexos y, básicamente, lo que es el anexo I es la información que da la planta depuradora donde se han producido los lodos, y que es una comunicación.
.
.
, con esa información se le pasa a la conselleria.
.
.
correspondiente.

El segundo anexo es una información que se utiliza.
.
.
, donde vienen especificadas las características fisicoquímicas de los lodos y que sirve para lo que es el traslado de los lodos desde la estación depuradora hasta lo que es el aplicador, el que va a hacer la aplicación de los lodos en los campos agrarios.

El cuarto anexo es una información que recoge de forma anual.
.
.
digamos, dónde es el efecto de esas aplicaciones.
O sea, te dicen en qué provincia, en qué municipio, las coordenadas del campo, el tipo de cultivo en el que se ha aplicado y las características fisicoquímicas del lodo.

Y realmente el tercer anexo, que es que nosotros pedimos en esta proposición de ley que se informe a la conselleria, dado que no existe la obligatoriedad -de este tercer anexo, de esta tercera ficha- de comunicación, en que el realmente se recoge lo que dice el Real decreto 1310 del año 1990, y es que, por una parte, se tienen las características fisicoquímicas de los lodos y, por otra parte, se tienen las características fisicoquímicas del suelo en el que se va a aplicar el lodo.
Con lo cual se puede comprobar, como bien dice el real decreto, comprobar si las dosificaciones de lodos se corresponden y no van a alterar la vulnerabilidad o no van a producir una.
.
.
, digamos, unos efectos nocivos, como podía ser afectar a acuíferos o aumentar, digamos, el número de patógenos o el número de metales pesados.

Es importante que se sepan ustedes, señorías, que esta ficha, lo que dice la orden ministerial es que se firma por parte de la empresa aplicadora y por parte del agricultor, y que se le pide al agricultor que conserve esta ficha durante tres años como custodia por si se lo pide la administración.
Pero no tiene ninguna obligación de comunicar.
Entonces, lo que nosotros pedimos es que esta ficha, dado que está hecha y no supone ningún trabajo, se le comunique.
.
.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor Rojo.

El senyor Rojo Sánchez:

.
.
.
a la conselleria.

Gracias.

El senyor vicepresident:

Gràcies.

Per temps de dos minuts, el Grup Parlamentari Podemos.
.
.
¿la senyora Gascó?

La senyora Gascó Verdier:

Gràcies, president.

Nosaltres hem trobat aquesta proposició no de llei oportuna, en el sentit que prova (qu.
8,31) ajudar a portar llum en l'aplicació de llots en usos agrícoles i, també, augmentar la traçabilitat i la transparència en l'ús d'uns productes que, encara que poden ser molt útils, també es veuen lligats a algunes ombres.

En aquest sentit, l'avaluació dels riscos és molt complexa, perquè els llots contenen quantitats molt variables de productes químics orgànics, de metalls tòxics, de productes químics irritants i agents patògens.
I, d'altra banda, els efectes de les seues interaccions -la seua acumulació al llarg termini en els sòls, la lixiviació en els canals i rierols, i l'absorció pels cultius i, per tant, el seu pas a la cadena alimentària- no han sigut ben estudiats.
En eixe sentit, trobem que augmentar la traçabilitat, en efecte, pot ser molt positiva.

Ens preocupa sols que això supose un major nivell de burocràcia per als xicotets productors, que ja estan prou agobiats amb tanta paperassa, i ens preguntem si tal volta no podria demanar-se també a les depuradores que porten a registre estos papers.
Però bé, ara la qüestió és que en l'aplicació és de veres que ix.
.
.
, este paper han de tindre-lo de totes maneres, és només la comunicació.
.
.
és una comunicació més i esperem que no siga contraproduent per a ells a nivell d'augmentar el nivell de burocràcia.
Però creiem que pot ser molt efectiva.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies.

Per temps de dos minuts, representant el Grup Parlamentari Compromís, senyora Bachero, clar.

La senyora Bachero Traver:

Gràcies, president.

Estem a favor de la proposta.
Per això hem votat a favor, és evident.
I sí que caldria incidir en alguns temes.

Atés que la utilització dels llots de depuradora en l'agricultura convencional ha sigut una pràctica habitual en els darrers anys, fins i tot recomanada per la pròpia conselleria d'agricultura en el seu Codi valencià de bones pràctiques agràries, en aquest s'especifica en el seu punt 1.
b els adobs orgànics i entre ells es troben els llots de depuradora.

Aquest codi també contempla una taula on s'especifiquen els percentatges de nitrogen que contenen, la quantitat que es mineralitza el primer any i el segon any.
I en el seu apartat 2 parla de la dosi recomanada d'aplicació de nitrogen en diversos cultius, i així va parlant de com utilitzar els diversos fertilitzants, inclús este, ¿no?

Després, també es parla de l'aplicació dels fertilitzants, segons el tipus de cultiu, i com fer aquesta aplicació quan es tracta de terrenys pròxims a cursos d'aigua.

Però en cap lloc parla de la perillositat que poden plantejar els llots de depuradora per incorporar metalls pesats, ni de quin tipus de cultiu es poden admetre sense que supose un risc per a la salut dels seus consumidors.

Quant a legislació, com bé ha dit el diputat de Ciutadans, només tenim el Reial decret 1310/1990, i la seua orde que el desenvolupa, sobre utilització de llots de depuradora al sector agrari.
I ací és on s'inclou l'annex del qual parlava el diputat que es deuria presentar almenys en l'administració autonòmica.
Que, de moment, la legislació només diu que l'agricultor l'ha de tindre durant tres anys.

Però en cap lloc -tornem altra vegada a la legislació- s'establix qui portarà un control de tot açò, no hi ha cap òrgan que ho vigile de forma sigil·losa, i són coses que pensem des del Grup Parlamentari Compromís que es deurien fer.

L'ús de llots en sòl agrícola ha de ser controlat per les administracions, ja que el seu ús pot tenir greus efectes perjudicials per a la salut i per a l'agricultura en general.

L'avaluació de riscos és molt complexa, perquè els llots contenen quantitats molt variables de productes químics orgànics, metalls tòxics, productes químics i agents patògens.
I també es important destacar que se sap molt poc sobre les conseqüències ecològiques per a l'home l'aplicació del llot de depuració.

No obstant açò, sí existix alguna documentació científica que parla de les seues conseqüències directes per a la salut de la seua aplicació.
A més, al reunir i concentrar agents patògens i antibiòtics, trobant-se bacteris resistents als antibiòtics, es convertix en un problema de salut que afecta tothom.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies.

Té la paraula el representant del Grup Parlamentari Socialista, senyor Briet.
(El president parla amb el micròfon desconnectat)

El senyor Briet Seguí:

Gràcies, president.

El Grup Parlamentari Socialista votarà a favor d'aquesta proposició no de llei, presentada pel Grup Parlamentari Ciutadans, per anar en la direcció que està treballant la pròpia conselleria, i que més prompte.
.
.
es quedarà reflectida en una orde.

Li havia fet uns comentaris al diputat proposant, perquè.
.
.
, passa que m'ha quedat prou clar en l'exposició.
Perquè en la pròpia PNL n'hi han unes paraules, i concretament en l'apartat de resolució, que dia que permetent procedir a la seua valorització i avaluació d'idoneïtat per a un ús agrícola compatible en el medi ambient, podria donar a entendre que el que estàvem exigint en un moment determinat era una autorització per part de la conselleria a cada una de les aplicacions, cosa que no s'arreplega en la normativa aplicable i que, per tant, seria una autorització prèvia.
I eixa autorització prèvia també requeriria de més recursos humans.

Però jo crec que ha quedat molt clar en l'exposició, tal conforme em va comentar a mi personalment quan vam estar parlant de la PNL, que no era eixa la intenció.
La intenció era aprofitar eixa informació que existia i que ja generava, mitjançant una comunicació a la conselleria, poder facilitar eixa informació i que la tinguera la conselleria.

Per tant, tot el que puga anar en el sentit de tindre més informació, que al final servisca per a protegir el medi ambient i, a més, que siga més transparent tota la traçabilitat dels fangs ens pareix adequada i, per tant, votarem a favor.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor Briet.

I ja, per a finalitzar, té la paraula la representant del Grup Parlamentari Popular, senyora Díaz.

La senyora Díaz González:

Sí.
Gracias, presidente.

Nuestro voto es favorable, porque la verdad es que hemos tenido poco tiempo para verla.
Se ha incorporado a última hora esta proposición no de ley.
Si bien quería dejar constancia de un ruego a la mesa y a los grupos parlamentarios para que tuviesen en cuenta que ésta es la Comisión de Medio Ambiente, Agua y Ordenación del Territorio.

Lo digo porque esta proposición no de ley tiene más…, desde nuestro punto de vista, tiene más puntos a tratar, entendemos, en la comisión de agricultura.
Y conocemos y sabemos que hay temas que se están tratando en la comisión de agricultura que deberían de tratarse en ésta.
Simplemente quería dejar constancia de esto.

Y una vez dicho esto mismo, la proposición no de ley que presenta el Grupo Parlamentario Ciudadanos no le vemos ningún inconveniente, porque al fin y al cabo es el cumplimiento de una normativa y que además hace que los agricultores también puedan tener…, facilitar esa información y puedan tener acceso a ella durante… comentaba en tres años.
Y, por tanto, evidentemente, no vamos a poner ningún inconveniente.

Nada más.
Gracias.

El senyor vicepresident:

Molt bé.
Moltes gràcies.

Reclamem la presència de la presidenta de la comissió.
(Pausa i veus)

(Ocupa la presidència la presidenta, senyora Belén Bachero Traver)

La senyora presidenta:

Passem al punt quatre de l'ordre del dia, que és el següent, en què s'ha arribat a una transaccional.

I, per tant, hi ha un acord de la mesa amb els grups parlamentaris, que tindrà el grup proposant vuit minuts i la resta de grups quatre per a explicar.
Molt bé.

Proposició no de llei sobre la situació de la planta de valorització de residus de la construcció de Gemersa a la localitat de Torrent, presentada pel Grup Parlamentari Podemos-Podem (RE número 38.
931, BOC 138)

La senyora presidenta:

Comencem, doncs.
Presa en consideració de la proposició no de llei sobre la situació de la planta de valorització de residus de la construcció de Gemersa a la localitat de Torrent, presentada pel Grup Parlamentari Podemos-Podem.

L'il·lustre diputat Antonio Estañ.

El senyor Estañ García:

Muchas gracias, presidenta.

En primer lugar, quiero agradecer la presencia de vecinas de Torrent que hoy nos acompañan y que, como en tantas ocasiones, han sido las que han llevado el peso de iniciativas en defensa del territorio, donde debería haber estado la administración.

Bien, algo tristemente habitual en nuestro territorio y cuyas consecuencias seguimos sufriendo hoy día, pues ha sido la mala gestión de residuos de todo tipo, tanto en el diseño de las plantas como en su número, como en su funcionamiento y en el cumplimiento de la normativa, cuando no, en algunas ocasiones, directamente conectadas a tramas mafiosas.

Esto ha tenido que ver con una mala gestión, pero también con cómo se ha concebido esa gestión de residuos en nuestra comunidad y cuáles han sido los criterios que han prevalecido para entender la misma, donde en muchos casos ha primado el enriquecimiento de algunos y no en resultado medioambiental y social.

En este caso que nos ocupa, que es el de la situación de la planta de supuesta valorización de residuos de la construcción y demolición de Gemersa en la localidad de Torrent, tenemos un ejemplo casi paradigmático de esto, en el que ahora me detendré, que consiste en la administración, tanto local como autonómica concede rápidamente autorizaciones para desarrollar una actividad, una actividad que no se realiza en las condiciones legales previstas, sino de una forma irregular y, por tanto.
mucho más barata y, por tanto, peligrosa para los trabajadores y trabajadoras, para el territorio y para la ciudadanía.

Cuando ante la falta de controles de esa actividad es la comunidad de vecinos y vecinas la que empieza a organizarse y se empiezan a tomar medidas desde la administración, la empresa en cuestión se declara en concurso de acreedores y debemos pagar, indirectamente, todos nosotros y nosotras por la rehabilitación de ese espacio.

Por tanto, nuestros objetivos en éste y en otros casos, lamentablemente similares, deben ser que el culpable en este caso pague, haciendo honor a que quien contamina, paga, quien no cumple la normativa de paga; que se restaure este espacio para no generar y para tratar de salvar problemas ambientales, y que se tomen las medidas para depurar responsabilidades de que este tipo de situaciones no vuelvan a darse.

Bien, en el caso de esta planta, entrando al detalle, se inicia con un impulso político desde la anterior conselleria, declarándola de interés comunitario, ya que además esta instalación se piensa situar en suelo no urbanizable.
Esto comienza en enero de 2007.
Ese mismo junio se obtiene una licencia ambiental desde el ayuntamiento -en ese momento pues recién regentado por la señora Catalá, fue de las primeras cosas que aprobó- y se inaugura el 25 de abril de 2008.

En 2010 se inicia el proceso de concesión de la autorización ambiental integrada y en el 2012 se le requiere que subsane determinados aspectos de seguridad y tratamiento que no cumplen.

Es decir, pasan cuatro años, desde 2008 que se inaugura, hasta 2012, en que se le requiere documentación, hasta que La Generalitat, o el ayuntamiento, las administraciones en este caso más directamente relacionadas con el ayuntamiento, al no tener esa autorización ambiental, sin que se den los controles pertinentes ni se le exija la documentación.

En todo este tiempo pues evidentemente la basura y los residuos se van acumulando, las irregularidades se van sucediendo y se produce en 2013 un primer incendio, una primera combustión por esta acumulación sin tratamiento de residuos de diferente tipo, o sea, ni siquiera aspirando a que solo contuviera los residuos para los cuales la planta estaba ideada.

Posteriormente, y causa de las quejas vecinales, se produce una inspección, que ya constata que esta acumulación se produce de manera evidentemente desordenada, que está colapsando la planta.
Y al poco tiempo la mercantil se declara en estado de insolvencia.

Aquí se da luego una cuestión curiosa, que es que esta autorización ambiental en 2014 se le había rechazado, pero con el objetivo, digamos, pragmático de facilitar la venta de la planta y la regeneración del espacio al adquiriente, se llega al acuerdo de concederle, ya de forma, digamos, relámpago, esta autorización ambiental.

Ya en 2015 la nueva administración local pide el cese definitivo de la planta y la actuación de La Generalitat, en virtud de su responsabilidad.
Y lo que nos encontramos desde 2007 a 2017 es un baile de distintas competencias y de distintas responsabilidades entre la administración autonómica y la administración local por una falta, en primer lugar de controles, una falta de atribuciones claras, ya que, según los propios técnicos de La Generalitat, está autorización ambiental nunca ha llegado a tener efectos desde 2008, con un resultado de nuevo de ilegalidad y de peligro para el medio ambiente y la salud de los ciudadanos.

Por todo esto, desde aquí queremos instar a adoptar las medidas con carácter de urgencia que sean necesarias para identificar la naturaleza y la peligrosidad de los residuos de la planta, que se sepa qué hay y cómo puede afectar al entorno, que se acelere la gestión del proyecto de restauración que está en marcha, garantizando su correcto tratamiento, porque tampoco nos vale que se saquen los residuos para llevarlos a cualquier lugar, como en algunas ocasiones se ha planteado.

Instamos a coordinar acciones con el Ayuntamiento de Torrent para que se lleve a cabo una restauración efectiva y no vuelva a darse esta situación de descoordinación y de mirar para otro lado de distintas administraciones, es decir, que las instituciones trabajen juntas.

Y, en suma, pues que se realicen todas las actuaciones precisas y necesarias para asegurar el cumplimiento de las responsabilidades legales y económicas derivadas de la actividad de esta empresa, Gemersa, instando al pago de los costes de la restauración y tratando de solventar las responsabilidades políticas de esta actuación, tratando que esta falta de control no vuelva a repetirse.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyor Estañ.

Ara continuem en l'ordre de menor a major.
Passem al torn d'intervenció del Grup Parlamentari… (Veus) És que tenia d'haver-la explicat, que és l'esmena transaccional.
(Veus i pausa)

¿Que no l'ha explicada?
Doncs l'expliqueu els altres grups que l'heu presentada.

Bé, passem al torn d'intervenció del Grup Parlamentari Ciutadans, l'il·lustre diputat Domingo Rojo.

El senyor Rojo Sánchez:

Buenas tardes, señora presidenta.

Buenas tardes, señorías.

Vamos a votar a favor de esta proposición y de su transaccional.
Y sí que me gustaría reflexionar dos cuestiones por las que nosotros entendemos que se ha llegado a esta situación.

Por una parte, pensamos que la empresa Gemersa yo creo que no hizo un buen estudio de viabilidad de mercado, en el sentido de que nosotros entendemos y apoyamos lo que es la economía circular, lo que es la valorización de los residuos de construcción.

Pero hay una cuestión que es fundamental -y que ya en una interpelación apuntó la consellera-, que finalmente lo que…, y allí se puede ver en la planta, hay una montaña inmensa de áridos triturados, heterogéneos.
Y eso es imposible de poder colocar o muy difícil de colocar en el mercado.
Es decir, no va a haber técnicos que sin una homologación y sin una certificación de la calidad y la resistencia de esos áridos puedan utilizarlos.
Con lo cual, creo que la planta tenía un problema ya de origen, es decir, en la colocación de esos áridos, digamos, de esos subproductos.

Por otra parte, le pasa también a otras empresas que se dedican también a lo que es la valorización de otro tipo de productos, que tienen una volatilidad muy alta en el tema de los precios de las materias primas.
Yo creo que eso ha condicionado fuertemente la viabilidad de la empresa en un origen.

Y, por otra parte, todo el periplo que ha relatado el portavoz de Podemos, en el que se constata que por parte de las administraciones no ha habido una vigilancia clara.
Sí que es verdad, y sorprende, que el Ayuntamiento de Torrente de hecho hizo algunas labores de control y de vigilancia, primero alertados, pues bueno, por algunos conatos de incendio, donde la policía local dio aviso y dio comunicación a su ayuntamiento de que, bueno, se estaban acumulando restos y no se estaban haciendo las valorizaciones pertinentes y correctas.

Y, por otra parte, hubo informes también de los técnicos de los servicios municipales ambientales en el que, digamos, denunciaban la situación en que se encontraba la planta.
Llamaba la atención que informes emitidos por los técnicos tardaran más de un año en llegar a la conselleria de medio ambiente, lo cual es inexplicable.

Pero, por otra parte, se da una responsabilidad por parte de la conselleria, que fue la que dio las autorizaciones ambientales, de no hacer un control y una vigilancia de esas autorizaciones ambientales, y ya prácticamente en el 2014, cuando ya la planta está absolutamente colapsada, y ya, digamos, se han encendido todas las luces de alarma, es cuando decide suspender la autorización.

Y como bien ha comentado el portavoz de Podemos, se produce que la…, el administrador concursal le pide a la conselleria que le vuelva a dar la autorización para intentar reflotar la empresa o sacarla a la venta y en menos de 24 horas se la conceden, lo cual es, vamos, inaudito.
(Veus)

Con lo cual, al final nos encontramos que, finalmente, la vuelven a suspender en el año 2015, justo antes de las elecciones autonómicas y municipales, y ahora nos encontramos con lo que ya nosotros dijimos en aquella interpelación de que al final la ley de responsabilidad ambiental la vamos a tener que asumir los ciudadanos de la Comunidad Valenciana.

Entonces, me gustaría que ojalá se cumpliera el punto último de la propuesta transaccional, pero, vamos, me temo que una empresa que está en liquidación, pues no va a haber nada que rascar.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyor Rojo.

Per part del Grup Parlamentari Compromís, la il·lustre diputada Gabriela Ferrer.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Moltes gràcies, senyora presidenta.

Bé.
Aquesta PNL el que posa de manifest aquesta iniciativa és un exemple més del desficaci i del descontrol en la gestió ambiental i la política ambiental que s'ha portat a terme en este territori durant massa anys.

Aprofite per a recordar unes paraules que va dir la senyora María José Catalá, aleshores alcaldessa de Torrent, durant la cerimònia d'inauguració d'aquesta planta.
Segon arreplega el diari El Meridiano de l'Horta, entre cometes, Â«aquest centre es una innovación tecnológica y ecológica, ya que pone la técnica más avanzada al servicio de dos grandes principios ecológicos: el reciclaje y la reutilización.
Â» Y també va explicar que Â«en Torrent lo tenemos claro: invertir en el medio ambiente es invertir en un futuro mejor para todos.
Â»

El problema és que aquestes inversions sembla que el que serviren és per a privatitzar els beneficis i socialitzar els costos, costos econòmics, ambientals i també de salut pública, de qualitat de vida de les persones que estan patint des de fa anys el fum, el perill que suposa tindre els residus molt prop de sa casa.

Per això, des del Grup Parlamentari Compromís, quan veiérem aquesta iniciativa presentada pels companys de Podem, consideràrem que no sols cal donar suport a Torrent, sinó que aquesta és la punta de l'iceberg de la mala gestió que hem patit durant tot estos anys.
I, per tant, ara en toca revertir aquesta situació.

I per això, dins de la nostra esmena ens plantejàvem també la constitució d'un consorci autonòmic per al segellat dels abocadors, comptant amb la participació dels ens locals, i per a planificar les actuacions necessàries per a procedir a fer aquest segellat, restauració, manteniment d'antics abocadors de la Comunitat Valenciana ,que n'hi han més de 30 actuacions, digam, prioritàries i urgents que s'està treballant els seus projectes tècnics en conselleria per tal de construir un pla director en aquesta matèria.

I coincidíem també en aquesta apreciació, que abundarà amb més detalls el company del Partit Socialista, en la necessitat també d'habilitat partides pressupostàries i de coordinar les accions per tal…, amb els ajuntaments afectats, per tal que siguen efectives i que restauren la normalitat quant la qualitat de l'aire, de l'aigua, del sòl, de l'entorn en què vivim, en un suposat país desenvolupat com en este cas és el País Valencià.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyora Ferrer.

Per part del Grup Parlamentari Socialista, l'il·lustre diputat Manuel Pineda.

El senyor Pineda Cuenca:

Gracias, señora presidenta.

La verdad es que el caso que nos ocupa, el caso de Torrent, es otro de los ejemplo de esta nefasta gestión, una gestión oscura o negra, podríamos decir, del gobierno anterior, como en tantos otros lugares, porque no solamente es Torrent sino en otros muchos lugares.

En el caso este, como creo que habéis comentado, existe un expediente sancionador, que lo abrió la conselleria en base a una serie de informes de medio ambiente del Ayuntamiento de Torrent.
Y también en los archivos de la dirección general figura que la mercantil Gemersa, efectivamente, sí obtuvo la autorización ambiental integrada, y además también tenía otorgada la autorización de gestor de residuos para tratamientos de residuos de construcción y demolición.

Pero en marzo del 2015 fue… entró allí una patrulla del Seprona, hizo una visita, junto también con un técnico, hizo una visita la inspección y encontró tantísimas irregularidades que podría necesitar tiempo de varias enmiendas para poder (rient) decirlas.

Entonces, bueno, en diciembre de 2015 se le puso la sanción de 12.
000 euros y también la restauración para que se realizara en el plazo de dos meses.
Pero en enero de 2015, la empresa Gemersa estaba en concurso de acreedores y se informó que no tenía… no se contaba con el haber.

Por lo tanto, ya el compañero de Ciudadanos… quién va a costear la restauración de este espacio.

En este… Bueno, se ha solicitado también de la Abogacía General de La Generalitat la personación en el procedimiento concursal de la mercantil, por si acaso cayera algo.
Y también se ha solicitado… está pendiente también de determinar el presupuesto para proceder a la ejecución subsidiaria.

Y en eso está más o menos… También se ha solicitado a la administración concursal la autorización para la entrada en el lugar al objeto de efectuar un levantamiento topográfico.

Bueno.
Pero esto, como les digo, es un caso más de los que hay en toda la comunidad, que esto era una práctica habitual de los años 60-70-80.
Algunos incluso de los vertederos que hay de este tipo están veinte años… hace veinte años que han cesado su actividad.

Y, bueno, pues ahí está.
Esto se debería de haber actuado muchísimo antes, porque realmente hubiera… la restauración de estos espacios es un beneficio medioambiental para todos los ciudadanos.
Es verdad que en el último… en la última fase del gobierno del Partido Popular se hicieron algunos sellados: Elda, Aspe, Aielo de Malferit, Nules, Onda, con una inversión importante.
Pero, claro, son tantísimos vertederos los que hay en la Comunidad Valenciana de este tipo que…, que bien.

Ahora en esta legislatura está también…, los trabajos se han iniciado en la Basseta Blanca de Ribarroja, también se han comenzado las obras de sellado en Peñíscola, que la tarea administrativa ya se hizo en la legislatura anterior.
Y, bueno, precisamente hoy me parece que se ha hecho también el acta de replanteo en coordinación con la Región de Murcia, en el de La Murada, que es uno de los grandes desastres de la Comunidad Valenciana, y en concreto de la Vega Baja.

Pero estas son pequeñas actuaciones.
Entonces, la conselleria ha elaborado un plan autonómico de sellado y mejora de los antiguos vertederos, se llama Â«De norte a surÂ», hay más de 30 vertederos municipales antiguos.
Y la verdad es que el objetivo sería poderlos sellar todos de una vez.

¿Esto quién lo puede controlar -y ahí viene la propuesta, y es en la enmienda-?
Pues lo puede controlar un consorcio autonómico que esté integrado por La Generalitat, por las tres diputaciones y también por los ayuntamientos afectados.
Incluso a lo mejor el presidente de algún consorcio de esas zonas.

Yo creo que esta es una propuesta muy interesante.
Pero, efectivamente, otra de las propuestas que hacemos es que haya una partida habilitada para este tipo de actuaciones.
Actualmente, creo que hay unos… millón y medio, millón trescientos para este tipo de cuestiones, que prácticamente era lo que también se hacía en el gobierno anterior.

De esta forma, si se hace, ¿qué sucede?
Pues que se podría licitar…, se podría sellar todo de una vez.
Y entonces, en cuestión de 30 años, o 20 años, según se gestione, se podría ir pagando por parte de La Generalitat, pero tendríamos todos los vertederos sellados.
Y además, se podría realizar una restauración del espacio.

Saben ustedes también que el mantenimiento postsellado, la ley establece que también tiene que ser de 30 años.
Con lo cual, pues yo creo que de esta forma se podría lograr este… la solución.

Muchísimas gracias.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyor Pineda.

Per part del Grup Parlamentari Popular, l'il·lustre diputat Miguel Ángel Mulet.

El senyor Mulet Taló:

Gràcies, senyora presidenta.

Señores diputados.

La actual consellera de medio ambiente en sede parlamentaria nos dijo: Â«Es importante que el sector del urbanismo y la construcción también se implique en la sostenibilidad dentro de un marco normativo y administrativo estable y de confianza, porque la ausencia de prevención o incluso la ausencia de la conciencia de lo que supone generar este tipo de residuos es irracional.
Â»

Y nos decía también: Â«Por eso, volvemos aquí al concepto de economía circular y de nuevo a la constatación de que la gestión ordenada, transparente y eficiente de los residuos, como estamos impulsando desde la conselleria, es más una fuente de oportunidades que una fuente de limitaciones.
Â»

Y nosotros decimos: un grupo de empresas de la construcción, agrupadas, crean una instalación que permite procesar todo tipo de residuos, procedentes principalmente de la construcción, y generar un material adecuado para su reciclaje.
Se trata de un centro único en la Comunidad Valenciana, que permitirá reciclar y reutilizar el 90% de todo el material de construcción que hasta ahora se desechaba.
Es decir, la economía circular para la gestión eficiente de los residuos que nos sugiere la consellera como estrategia básica.

Si en este momento se presentara una proyecto en la conselleria que permitiera que el sector del urbanismo y la construcción también se implique en la sostenibilidad dentro de un marco normativo y administrativo estable y de confianza y que cumpliera con todos los requisitos legales e informes técnicos exigidos, ¿qué harían ustedes?

Pues esto ocurrió en el año 2008 en la población de Torrent.
Incluso en aquel momento la instalación recibió el certificado de calidad ISO-90012000 y la empresa Gemersa fue la primera entidad certificada para la gestión de vertederos inertes y plantas de tratamiento, clasificación y reciclaje de residuos de construcción y demolición.

Las cosas no fueron bien ni para la instalación, ni para la empresa ni obviamente para la sociedad de su entorno, seguramente por la crisis económica.
Pero ¿quién dijo que velar por el medio ambienten era fácil y que todos los proyectos salen bien?

Para el portavoz de Compromís por Torrent, esta historia la debe zanjar el ayuntamiento del PSOE; para Ciudadanos, debe ser La Generalitat.
Nosotros pensamos lo mismo, es decir, la conselleria, que a su vez debe exigir lo pertinente al ayuntamiento.
Pero, por favor, fuere quién fuere, háganlo.

Llevan gobernando desde hace un año y medio, ¿y qué han hecho?
Tanto la PNL del Grupo Podemos como la enmienda transaccional, además de obviar una competencia de la conselleria, cual es el sellado de vertederos, lo que nos pide es que se aplique la legislación y normativa vigente y que se haga con eficiencia y decisión.
¡Háganlo, háganlo!
Siguen sin comprender que están en el gobierno y no en la oposición.
Díganle a sus compañeros del gobierno que asuman, en este caso, esas responsabilidades y ejecuten las acciones pertinentes, pero que lo hagan, que trabajen y lo hagan bien.
Para eso sobra toda esta parafernalia de PNL en las Cortes.

El Partido Popular, porque está convencido de que hay que cumplir y hacer cumplir las leyes y normativas vigentes, porque está convencido de que hay que velar por el tejido empresarial y laboral, pero también por la salvaguarda del medio ambiente, ahora bien, porque creemos que el gobierno ha de gobernar y no pasarle la pelota de su gestión a Les Corts, se abstendrá.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyor Mulet.

Passem a la votació.
(Veus) Bé.
El que anem a votar és la proposta amb l'esmena transaccional incorporada.
(Veus) ¿Donem un minut a cadascú?
¿Val?
Doncs un minut a cadascú.
(Veus)

El senyor Estañ García

Telegráficamente.
Recordar al Grupo Popular que Podemos no está en el Consell, hasta donde yo sé, y que una de las competencias que tiene el poder legislativo es el de controlar la acción del Consell.

Nosotros también sabemos que una cosa es establecer una normativa y otra cumplirla.
Si no se destinan.
.
.
, como se hizo en su caso, ni hay una voluntad política para cumplir esa normativa, da exactamente igual.

Actualmente, la conselleria tiene vacantes dentro de su cuerpo administrativo, tiene prácticamente desmantelado su cuerpo, digamos, de inspección a causa en gran parte de la ley Montoro y del ministerio de hacienda.
Lo que nosotros podemos hacer desde aquí es dirigir un poco las prioridades.
Pero lo que no vamos a hace es apoyarles a ustedes en el vaciamiento de Les Corts y en el cinismo que ustedes usan cuando ustedes no han hecho absolutamente nada que ahora le exigen al resto.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyor Estañ.

Per part del Grup Parlamentari Ciutadans, ¿ha demanat també rèplica?
No.

Grup Parlamentari Compromís?
La il·lustre diputada Graciela Ferrer.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Moltes gràcies, senyor presidenta.

Ací una cosa que m'ha agradat del que ha dit el senyor Mulet és que Â«hay que cumplir la ley y hacer cumplir la ley.
Â» Si ho haguera dit igual fa set o huit any… (Veus)

Si vols que faça quatre minuts al final per a replicar a tots… (Veus) No, no está cortado el tiempo, sigue corriendo el tiempo.

La senyora presidenta:

Ací les rèpliques van d'una en una cada grup parlamentari… (Veus)

Continue, senyora Ferrer.
Té un minut.

La senyora Díaz González:

Perdón, presidenta.
Es que le están replicando al Grupo Parlamentario Popular.
(Veus) Al Grupo Parlamentario Popular.
Y, entonces, la contrarréplica nos corresponde a nosotros.
Y los otros grupos parlamentarios…

La senyora presidenta:

Pero la contrarréplica será una vez hayan replicado todos.

La senyora Díaz González:

No, el tiene contrarréplica con cada uno de ellos, tiene derecho a eso.
(Veus) No, en cualquier caso tiene contrarréplica, le están replicando a él, con lo cual tiene contrarréplica a cada uno de ellos.
Otra cosa es que no quiera hacer uso o quiera hacerlo de manera conjunta, tal y como se ha dicho tantas veces en la Junta de Síndics.
(Remors) Pero eso es lo que estoy diciendo.
Si ustedes acuerdan entre todos ustedes reducir el tiempo a un minuto, pues entonces nosotros acordamos que haremos la contrarréplica conjunta.
Y ya está.

La senyora presidenta:

Si es lo que estábamos diciendo.

La senyora Díaz González:

Ya.
Pero que quede claro que la contrarréplica corresponde a cada uno de ellos.

La senyora presidenta:

Senyora Graciela Ferrer, puede continuar con la intervención y le vuelvo a poner el minuto.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Moltes gràcies.

Deia que m'ha agradat molt el que ha dit el senyor Mulet respecte que Â«hay que cumplir la ley y hacer cumplir la ley.
Â» Això me sembla molt bé.
Això és el que s'hauria d'haver fet ara i sempre.
I, malauradament, això és el que no es va fer, perquè si no no estaríem en la situació en què estem, de molts abocadors arreu de tot el País Valencià que havien d'haver-se segellat i haver-se establert el procés de manteniment exigit per la legislació durant trenta anys a càrrec de l'empresa concessionària i això no es va fer.

Amb la qual cosa, crec que el fet de donar suport a una iniciativa presentada pel Grup Parlamentari Podemos-Podem, que arreplega una reivindicació històrica i justa de la ciutadania, en este cas, de Torrent i ampliar-la i articular-la per a donar-li una solució per part del Consell del botànic, no és ni més ni menys que fer el que hem de fer els qui estem ací d'estar al servici dels ciutadans i de garantir justetament això, que ja que hi ha lleis que se complisquen.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Passem al torn d'intervenció del Grup Parlamentari Socialista.

El senyor Pineda Cuenca:

Gracias, señora presidenta.

Cuando se selló el vertedero de Onda la señora Bonig dijo: Â«El sellado y restauración de los vertederos incontrolados benefician al medio ambiente y la salud de los ciudadanos.
Son actuaciones muy importantes que evitan lixiviados en la contaminación de los ríos y los suelos, convierten el lugar en una zona verde y saludable una vez se ha intervenido.
Lo que era un espacio contaminante y degradado medioambientalmente se convierte en un espacio paisajístico y recreativoÂ» Y le pregunto: ¿Por qué no lo hicieron ustedes, señor Mulet, por qué no lo hicieron?
Si tan bueno era ¿por qué no lo hicieron todos?

Entonces, lo que no entiendo es por qué se va a abstener usted, porque si usted quiere que lo hagamos, si nosotros lo vamos a hacer.
Le hemos dicho el sistema, un consorcio, de tal manera que va a llevar a cabo el plan autonómico.
Se van a sellar todos a la vez y luego se pagará mediante la empresa que se licite.
Con lo cual, esto es la solución, es la solución.

Y lo que me parece una broma de muy mal gusto estando aquí representantes de Torrent es que usted diga o llame parafernalia a esta PNL.
Me parece que se ha equivocado y creo que tendría que tener un poco de respeto.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyor Pineda.

Per part del Grup Parlamentari Popular, l'il·lustre diputat Miguel Ángel Mulet.

El senyor Mulet Taló:

De atrás para adelante, pido también la misma magnanimidad que han tenido con el Grupo Compromís.

Si he dicho una palabra o un término que ha ofendido a alguien lo retiro y pido disculpas.
Lo que sí que es cierto es que esta PNL es innecesaria, porque lo único que estamos haciendo es querer suplantar la acción de gobierno y eso no debiera ocurrir.

Me está usted hablando o poniendo ejemplos de elementos que son totalmente diferentes.
Ha dicho la palabra incontrolado, si no creo recordar mal.
Con lo cual, no estamos hablando de lo mismo.
Me habla usted de malas praxis habituales en los años 60-70-80.
¿Sabe usted quién gobernaba en los años 80?

En fin, pasamos a Compromís.
Nos dice privatizar los beneficios.
Vamos a ver, ¿qué beneficios?
Si hubo un concurso de acreedores.
Digamos las cosas por su nombre, digamos lo que es, digamos lo que es y actuemos en consecuencia.

Y, por último, Podemos nos habla de que el Consell no son ellos.
Vamos a ver, si lo otro era una broma de mal gusto esta es de peor.
Sin ustedes no habría Consell.
O ¿es que todavía no lo saben?
(Veus) No lo habría.

Hablan de controlar, controlar, no suplantar; controlar, no suplantar.
El gobierno tiene esas competencias, tiene tiempo.
Nos dicen que no se hizo nada y lo dicen con toda tranquilidad.
Quiero recordarle que el 25 de noviembre de 2014 se dictó resolución por parte de la dirección territorial donde se procedía a la extinción de la autorización ambiental integrada.
Y eso ocurrió, pero eso ocurrió.
Con lo cual, no digan que no se hizo nada.
Lo que tiene que hacer el gobierno es actuar.
Háganlo, háganlo.

Quiero recordarle también que ha pasado más de un año desde que hubo una denuncia de Compromís y que se hicieron unos informes y no se ha actuado, seguramente porque el proceso es más largo o a lo mejor porque no se lo han tomado en serio.

Exijan al gobierno, exijan a ese gobierno, que ellos tienen y ustedes apoyan, que cumplan, que hagan lo que tienen que hacer.
Si tienen que sellar que sellen, que es su competencia.
Pero no creen o no nos inviten a crear una nueva comisión, ente o parroquia o como quieran llamar, para empezar a trabajar, para empezar a debatir para incorporar más gente, más gasto y diluir la responsabilidad del gobierno de la Generalitat valenciana.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyor Mulet.

Passem a la votació.
Passem a votar la proposta del Grup Parlamentari Podem amb la incorporació de l'esmena transaccional presentada en la Mesa.
¿Vots a favor?
10 vots a favor.
¿Vots en contra?
¿Abstencions?
5 abstencions.
S'aprova amb 10 vots a favor.

Proposició no de llei sobre dinamització dels parcs natural de la Comunitat Valenciana, Grup Parlamentari Popular (RE número 35.
936, BOC 119)

La senyora presidenta:

Passem al punt 3 de l'ordre del dia: Presa en consideració de la proposició no de llei sobre la dinamització dels parcs naturals de la Comunitat Valenciana, presentada pel Grup Parlamentari Popular.
Existix una esmena del Grup Parlamentari Compromís.

La senyora Díaz González:

Solicito un receso de tres minutos.
(Veus) Creo que queda claro si sí o si no en muy poco tiempo.

(Se suspén la reunió per uns minuts)

La senyora presidenta:

(Inoïble) .
.
.
del dia.

I ha arribat a la mesa una esmena transaccional, que passo a llegir.
És una transaccional relativa a la proposició no de llei del Grup Parlamentari Popular, amb registre d'entrada 35.
936, i l'esmena presentada pel Grup Parlamentari Compromís, amb registre d'entrada 49.
819:

Â«Substituir l'apartat 1 de la proposta de resolució pel text següent:

Â»1.
Les Corts Valencianes insten el Consell a:

Â»Potenciar les actuacions de conservació i restauració d'habitats i espècies protegides en els parcs naturals de la Comunitat Valenciana.

Â»Preveure, en els propers pressupostos, l'increment dels mitjans materials i humans per a la conservació i restauració dels hàbitats i espècies, manteniment d'instal·lacions i ús públic.

Â»Concloure el procediment de nomenament dels directors conservadors dels parcs naturals de la Comunitat Valenciana que estan pendents.

Â»Promoure l'educació ambiental i la difusió dels valors dels espais protegits en els parcs naturals de la Comunitat Valenciana, fomentant activitats, tals com visites guiades i iniciatives de col·laboració, tant amb entitats públiques, des de l'Agència Valenciana del Turisme al Centre d'Educació Ambiental, incloent-hi les entitats locals, com privades, tals com ONG, petites empreses o cooperatives locals, així com entitats educatives, entre altres.

Â»Proposar en les juntes rectores dels parcs naturals de la Comunitat Valenciana que es preste especial atenció al foment i desenvolupament d'iniciatives de col·laboració amb entitats públiques i privades per portar a terme iniciatives d'ús públic en els espais naturals protegits.

Â»Les Corts, a 15 de febrer de 2017.
Â»

Bé, com hi ha acord, passem a votar en primer lloc la proposta.
¿Vots a favor?
S'aprova per unanimitat.

I ara, per a la fixació de posició, començarem amb el Grup Parlamentari Podem, la il·lustre diputada Beatriu Gascó.

La senyora Gascó Verdier:

Sí.
Gràcies, senyora presidenta.

Ens congratulem d'este acord a què han arribat el Grup Popular, el Grup Parlamentari Popular, i Compromís, i el Grup Parlamentari Compromís, ja que la proposta inicial ens semblava una certa mostra del nivell de cinisme a què pot arribar el Partit Popular, portant ací una proposició per la qual nosaltres trobàvem que el millor era no cridar l'atenció, ja que l'abandó en què es troben els nostres parcs naturals no és més que el resultat de les polítiques de retallades i de mala gestió realitzades per este partit quan estava al front del Consell.

Efectes que, després de quasi dos anys, seguixen patint els nostres parcs naturals, quan entre els anys 2013 i 2014 varen orquestrar un desmantellament del personal adscrit al servei de parcs naturals que, juntament amb la nefasta gestió realitzada per este partit quan han ocupat llocs de responsabilitat de la direcció general del medi natural, de la qual depén aquest servei, ens han conduit a la situació desastrosa en què ens trobem ara.

Nosaltres hem parlat amb gent que treballa en els parcs naturals.
I el que ens han transmés era això, que els semblava inversemblant que fóra precisament el Partit Popular qui presentara una proposta com aquesta, després d'allò que ells mateixa havien fet.

Les visites havien disminuït perquè.
.
.
, el que havia passat, com en sanitat i en educació, havien acabat amb un servei públic, que varen privar la oportunitat als visitants de conéixer el nostre patrimoni, i es van abandonar les senderes, la senyalització.
.
.
, i, sobretot, als habitants, als llauradors, als ramaders, als propietaris, als empresaris dels municipis dels nostres parcs naturals.

Han acomiadat el 80% del personal.
Alguns parcs varen passar de tindre tres treballadors a cap.
I, en esta situació, era evident que els parcs no podien més que estar agonitzant, com estan encara hui en dia.

Aleshores, amb l'aportació de Compromís, trobem que un poc s'han minorat les expectatives de la proposta inicial, però no volíem deixar passar l'ocasió per a manifestar la contrarietat fortíssima, que les poques persones que continuen treballant hui en dia en el parc volien ser veu de tota aquella gent que ha sigut acomiadada i que, per desgràcia, han sigut testimonis de la situació de degradació, la qual han patit els parcs.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyora Gascó.

Per part del Grup Parlamentari Ciutadans, la il·lustre diputada María José García.

La senyora García Jiménez:

Muchas gracias, señora presidenta.

La verdad es que ahora miras aquí el remix que han hecho, realmente, de la enmienda, y la verdad es que es favorable porque enriquece, enriquece bastante la PNL.
Porque, en un primer momento, claro, veíamos…, o sea, que se pedía que se dotasen los parques naturales de personal eficiente y competente.

Realmente, nosotros estamos de acuerdo con eso, estamos de acuerdo con que se doten.
Pero es que hay que tener en cuenta que en 2014 los recortes del personal que hubo los tuvieron, en este caso, los que estaban gobernando, que era el PP.

Y ahora vemos…, o sea, que, en lo que lleva la gestión la conselleria, también ha habido despidos, despidos realizados por la empresa pública VAERSA respecto al personal encargado del tratamiento de plagas o del personal del departamento de obra forestal.

Pero con eso no vamos a ponernos en contra.
Nosotros lo que queremos y lo que buscamos es que haya un aporte, un aumento de personal para que todo esto se lleve a buen puerto y se lleve con buen fin, porque los parques naturales se lo merecen.

Respecto a otro punto, que era que cuenten con la figura del director conservador, pues, comentar que en 2011 el Partido Popular también había puesto… Bueno, cambió lo que era director conservador por la responsable de dinamización, y en la que no se tuvo en cuenta tampoco mucho, a la hora de poner a una persona, que tuviera un perfil técnico acorde con el parque natural.

Hoy en día, en la reversión que se ha realizado, se ha cambiado de responsable de dinamización nuevamente a director conservador.
Y ver que…, pues, bueno, había un vacío de once meses sin que hubiese un responsable para llevar estas competencias a cabo.

Ahora ya se está arreglando todo.
Con lo cual, estamos conformes en que se llegue a un procedimiento de nombramiento de estos directores conservadores, a ver si ya los que faltan, por lo menos en la provincia de Alicante, se tienen en cuenta.

Y, también, por otra parte, también decir que en promover la educación ambiental y visitas guiadas también estamos de acuerdo.

Por eso, vamos a votar a favor, porque pensamos que debe de existir…, con este aumento de personal, debe de existir una correcta planificación de actividades en este sentido, un mantenimiento eficiente, una protección del hábitat y de las especies y, en definitiva, como se dice, señorías, una calidad para nuestra naturaleza.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyora García.

Per part del Grup Parlamentari Compromís, la il·lustre diputada Graciela Ferrer.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Moltes gràcies, senyora presidenta.

També agrair i celebrar que la senyora Díaz, del Grup Parlamentari Popular, doncs, haja acceptat tot el contingut de l'esmena de substitució que hem presentat i que hem incorporat matisacions en algunes qüestions.

Crec que el que nosaltres posem de manifest amb aquesta esmena és que estem treballant per reforçar la vessant que ha estat abandonada, sobretot en la legislatura anterior, i que venia abandonant-se en les prèvies, que és la de la gestió ambiental dels espais naturals protegits.

En l'última legislatura del Partit Popular se defenestrà els directors conservadors per deixar-los en mers dinamitzadors.
Varen posar tots els sous, que eren molt poquets perquè ja s'havia fet una bona retallada en els pressupostos i en el personal de medi natural, en qüestions.
.
.
, en activitats de dinamització, abandonant el que és fonamental en un parc natural, que és la gestió, la conservació d'hàbitats i la protecció d'espècies, perquè, si no, no tindrem valors patrimonials naturals, històrics, culturals que ensenyar i sobre els quals sensibilitzar i educar.

Per tant, la prioritat, en aquesta etapa que hem encetat en el govern del botànic, s'està centrant en adoptar mesures actives de gestió d'hàbitats i espècies, així com, en la mesura del possible, també en la gestió de la resta de valors patrimonials i paisatgístics que, de fet, representen, com deia abans, la raó de ser dels espais naturals protegits.

El reforçament de la gestió que s'està portant a terme, amb moltíssimes dificultats pressupostàries, perquè partim d'una situació molt roïna que ens deixaren els anteriors governs del Partit Popular, passa per l'ampliació del període de treball de les brigades dels parcs naturals, en la potenciació de les tasques de gestió dels equips tècnics dels parcs i dels seus directors i també en l'adopció d'estratègies conjuntes de gestió entre els diferents serveis que composen la Subdirecció General de Medi Natural, com, per exemple, les actuacions que són responsabilitat del servei de vida silvestre o de gestió forestal, el que es fa és prioritzar les actuacions sobre les intervencions en espais naturals protegits perquè, d'aquesta manera, creem eixa sinèrgia.

A més a més, des del punt de vista.
.
.
, i respecte a l'educació ambiental i la difusió, que són, entenem, molt importants, perquè es tracta de gestionar i després traslladar a la societat eixa.
.
.

La senyora presidenta:

Senyora Ferrer.
.
.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

.
.
.
-acaba de seguida- eixa gestió i traslladar eixos valors que s'estan conservant, el que s'està tractant i el que s'està treballant és el de bastir complicitats i col·laboracions amb ens públics i privats, que van des d'ens amb competències en turisme fins a centres d'educació ambiental, entitats locals, com pot ser l'exemple del Parc Natural de l'Albufera i la relació que té amb la ciutat de València i amb els pobles del voltant, passant també.
.
.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyora Ferrer.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

.
.
.
-no, no-, passant.
.
.
Per favor.

La senyora presidenta:

No, ja no té la paraula.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

No.
.
.
Bé, doncs, molt bé.

La senyora presidenta:

S'ha passat dos minuts.
(Veus)

Bé, passem al torn d'intervenció del Grup Socialista, l'il·lustre diputat David Cerdán.

El senyor Cerdán Pastor:

Sí, voy a tratar de.
.
.
(Veus.
Se sent una veu que diu: Â«Has puesto dos minutosÂ».
Veus)

Voy a tratar de ser breve.

Me gustan los acuerdos de futuro.
Este acuerdo al que ha llegado el Grupo Popular con el Grupo Compromís mira al futuro, refuerza la senda de la conselleria, del trabajo que en medio ambiente se está haciendo y, más allá de pensar en lo que se hizo, en lo que tenemos que hacer.
Y lo que tenemos que hacer es lo que está aquí resumido: potenciar la conservación; incrementar los presupuestos -tarea de las más complicadas que tenemos, desde luego-; cerrar el procedimiento que hemos abierto, y con acierto, de los responsables de los parques naturales; y, desde luego, la educación ambiental.

Con esto que está aquí, que yo creo que es un acuerdo de futuro, se cumple lo que dice la ley, que es conservar, restaurar, mejorar y garantizar un uso sostenible, con los principios fundamentales que la misma ley nos impone y nos aplica, ¿no?
, que son: preservar los ecosistemas, garantizar los hábitats, conservar los recursos naturales, garantizar y preservar la diversidad genética, la paisajística y garantizar los usos sociales -ahí entra también, evidentemente, la actividad agrícola, ganadera, incluso de caza, que se desarrolla en algunos parques y espacios protegidos- y, desde luego, lo que el Grupo Popular planteaba, ¿no?
, que es la promoción a través del conocimiento de los visitantes y el de la gente que disfruta de los parques naturales.

Con lo cual, ¡oye!
, bienvenido sean los acuerdos de futuro y los acuerdos que piensan y que miran hacia delante.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyor Cerdán.

Per part del Grup Parlamentari Popular, la il·lustre diputada Elisa Díaz.

La senyora Díaz González:

Gracias, señora presidenta.

Miren, 13 de abril de 2016, los parques naturales de Castellón desatendidos por falta de directores, y lo dicen desde Acció Ecologista Agro, y además de vecinos y ayuntamientos de las zonas.

El 18 de abril de 2016, Julià Álvaro anuncia que en menos de tres semanas se nombrará a los directores de parques naturales.

Hay un sindicato que en mayo, el 24 de mayo de 2016, critica el proceso para elegir a los directores de parques naturales.
De hecho, pone hincapié en que ha habido poco plazo, poca publicidad respecto a este proceso y que está un poco, parece…, como le nombré yo, un traje hecho a medida.
Y excluyen a titularidades como ingenieros de montes que, precisamente, han impugnado ese acuerdo.

Miren, ustedes criticaban cuando nosotros…, cuando el gobierno era del Partido Popular criticaban que hubiesen doce directores de parques, en lugar de un director para cada parque.
Sin embargo, ustedes han decidido mantener ese recorte que tanto criticaban.
Por lo tanto, no estaría tan mal.

El 30 de mayo de 2016, medio ambiente nombra…, bueno, por lo menos dice los nombres de siete directores de parques naturales.
De los doce, siete.
Se nombraron oficialmente en junio.
El secretario autonómico dice que es necesaria la colaboración de toda la sociedad para la protección de los espacios naturales.
Sin embargo, a la hora de la verdad luego a la sociedad no la tiene en cuenta.

El 7 de agosto de 2016 se anuncia que…, siguen sin esos seis directores de parques.
La gestión de seis parques naturales se paraliza por el retraso de nuevos directores.
Dos días después salen en la conselleria diciendo que las cinco plazas vacantes restantes de director conservador de los parques naturales se cubrirán en septiembre, en septiembre de 2016.

El 19 de octubre de 2016 nos vemos con otra noticia: Â«Medio ambiente suprime el servicio de retirada de basura en los parques naturalesÂ», y se ven los parques naturales con contenedores llenos a rebosar de basura y basura por los parques naturales.
De ahí que solicitáramos medios para la limpieza de los parques naturales.

Miren, aquí se publica en noviembre de 2016 un recorte, que este es de ustedes, un nuevo recorte en las áreas de recreo de Penyagolosa, donde limitan las estancias.
El 11 de noviembre de 2016, un parque que había sido muy criticado por la falta de atención, por lo menos recibe la declaración de BIC, si bien sin presupuesto, con lo cual piden inversión en dicho parque.

Â«La falta de fondos de personal pone en peligro la colonia de buitres de MariolaÂ».
Precisamente por noticias como esta le he admitido el primer apartado que incorporaba en la enmienda.
Otro parque natural sin dotaciones…

La senyora presidenta:

Señora Díaz…

La senyora Díaz González:

Sí, acabo ya.
Antes ha pedido la señora… Han tenido cuatro minutos, por lo menos.
Acabo ya.
Otro parque natural sin dotaciones ni inversión.
Se trata de Serra d'Irta.
Desert, Columbretes y Calderona sin directores, año y medio después.
Y ahora dice el Consell… Esto es de ahora, ¿eh?
, 12 de febrero.
Â«El Consell alega problemas en el sistema para elegir directoresÂ», algo que iba muy sencillo…

La senyora presidenta:

Senyora Díaz, cinc segons.

La senyora Díaz González:

Sí, y acabo ya.
Miren, son cuarenta y ocho meses el tiempo que tiene una legislatura.
Llevamos veinte meses sin directores generales…

La senyora presidenta:

S'ha passat dos minuts ja, és el mateix que s'ha passat la resta de diputats que hem permés…

La senyora Díaz González:

La intención de llegar a este acuerdo…

La senyora presidenta:

Li he llevat la paraula a la senyora Ferrer, igual per a vosté.

La senyora Díaz González:

Si acabo ya.
La intención de llegar a este acuerdo es precisamente porque no confiamos en absoluto…

La senyora presidenta:

Senyora Díaz, no té la paraula.
S'ha passat dos minuts i mig.

La senyora Díaz González:

.
.
.
de que este mestizaje del Consell haga algo en los parques naturales…

La senyora presidenta:

No té la paraula, senyora Díaz.

La senyora Díaz González:

Gracias.

La senyora presidenta:

Bé, gràcies, senyories.

Finalitza la sessió.

(S'alça la reunió a les 18 hores i 58 minuts)