Untitled Document


<!--
body {
color:black;
}
.text3 {
font-family:'Tahoma';
font-size:12px;
text-decoration:none;
color:black;
}
.text8 {
font-family:'Tahoma';
font-size:12px;
font-weight:bold;
text-decoration:none;
color:black;
}
.text0 {
font-family:'Tahoma';
font-size:12px;
font-weight:bold;
font-style:italic;
text-decoration:underline;
color:black;
}
.text2 {
font-family:'Tahoma';
font-size:12px;
font-style:italic;
text-decoration:underline;
color:black;
}
.text9 {
font-family:'Tahoma';
font-size:12px;
font-style:italic;
text-decoration:none;
color:black;
}
.para5 {
margin-right:1,5px;
text-align:justify;
}
.para7 {
text-align:justify;
}
.para3 {
margin-right:33px;
text-align:justify;
}
-->



Ple de les Corts Valencianes realitzat el dia 9 de juny de 2011.
Comença la sessió a les 10 hores i 31 minuts.
Sessió plenària número 1.

Constitució de la Mesa d'Edat

El senyor lletrat major:

Il·lustres senyores diputades, il·lustres senyors diputats.

En primer lloc he d'informar-los que, d'acord amb el que es disposa en l'article cinqué del Reglament de Les Corts, tots vostés han complimentat les declaracions d'activitats i de béns, a les quals es referix l'article 21 del reglament.

El senyor lletrat major:

D'acord amb l'article cinqué del Reglament de Les Corts, l'acte de la sessió constitutiva de Les Corts, en la VIII legislatura, ha d'iniciar-se amb la formació de la Mesa d'Edat.

Segons les dades trameses per les juntes electorals provincials d'Alacant, Castelló i València, correspon al diputat il·lustre senyor Rafael Maluenda Verdú la presidència de la Mesa d'Edat.
I a la diputada il·lustre senyora Esther López Barceló i al diputat il·lustre senyor Fran Ferri Fayos la secretaria.

Els pregue que passen a ocupar la presidència.

Moltes gràcies.

(Ocupa la presidència el senyor Rafael Maluenda Verdú, acompanyat per la secretària senyora Esther López Barceló i el secretari senyor Francesc Xavier Ferri Fayos)

El senyor president de la Mesa d'Edat:

Senyories, s'obri la sessió.

A continuació, pren la paraula el secretari de la Mesa d'Edat, il·lustre senyor Fran Ferri Fayos, perquè, d'acord amb l'article 6.
1 del Reglament de Les Corts, procedisca a llegir el decret de
convocatòria, la relació de diputats i diputades electes i, si és el cas, la relació dels possibles recursos presentats davant del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana.

Té la paraula, per tant, l'il·lustre senyor secretari.

El senyor secretari de la Mesa d'Edat:

«Decret 2/2011, de 28 de març, del president de La Generalitat, de dissolució de Les Corts i convocatòria d'eleccions a aquestes.

»De conformitat amb els articles 23.
4 de l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana i 42 de la Llei orgànica 5/1985, de 19 de juny, del règim electoral general, pertoca la dissolució de Les Corts i la convocatòria d'eleccions a aquestes, perquè tinguen lloc el 22 de maig de 2011.

»L'article 59 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de La Generalitat, del Consell,
en la redacció que fa en la Llei 12/2007, de 20 de març, de La Generalitat, disposa que: “En el decret de convocatòria s'especificarà el nombre de diputats a triar en cada circumscripció, de manera que el nombre total de diputats a triar siga 99 o el superior que,
si és el cas, establisca la Llei electoral valenciana, la duració de la campanya electoral, el dia de la votació i el lloc, el dia i l'hora de la constitució de Les Corts.
”

»Per la seua banda, la Llei orgànica 1/2006, de 10 d'abril, de reforma de la Llei orgànica 5/1982, d'1 de juliol, de l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana, en l'article 23.
1, estableix que: “Les Corts estaran constituïdes per un nombre de diputats i diputades no inferior a 99.
”

»En compliment estricte de les normes legals anteriors, pertoca fixar en 99 el
nombre de diputats i diputades que cal triar en les pròximes eleccions a Les Corts, els quals es distribueixen entre les
circumscripcions electorals provincials en els termes que estableixen els
apartats 2 a 4 de l'article 11 de la Llei electoral valenciana, i prenent com a referència les xifres de població oficials en la data d'aquesta convocatòria, que són les fixades pel Reial decret 1.
612/2010, de 7 de desembre, pel qual es
declaren oficials les xifres de població resultants de la revisió del padró municipal referides a l'1 de gener de 2010.

»Per això, de conformitat amb el que estableixen els articles 12.
1.
m i 59 de la Llei del Consell, i fent ús de les facultats que confereix l'article 14 de la Llei electoral valenciana, amb la deliberació prèvia del Consell en la reunió del 25 de març de 2011, decrete:

»Article 1.
Queden dissoltes Les Corts elegides el 27 de maig de 2007.

»Article 2.
Es convoquen eleccions a Les Corts, que tindran lloc el dia 22 de
maig de 2011.

»Article 3.
De conformitat amb el que estableix l'article 23.
1 en l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana, en relació amb els apartats 2 a 4 de l'article 11, de la Llei 1/1987, de 31 de març, electoral valenciana, i amb l'article 59 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, el nombre de
diputats i diputades que cal triar és de 99, corresponent a cada circumscripció electoral el següent:

»Alacant: 35 diputats i diputades.
Castelló: 24 diputats i diputades.
València: 40 diputats i diputades.

»Article 4.
La campanya electoral tindrà una duració de 15 dies.
Començarà a les zero hores del dia 6 de maig de 2011 i finalitzarà a les vint-i-quatre hores del dia 20 de maig de 2011.

»Article 5.
La sessió constitutiva de Les Corts tindrà lloc el dia 9 de juny de 2011, a les 10:30 hores, al Palau dels Borja de la
ciutat de València.

»Disposició final única.
El present decret tindrà efectes des del dia que es publique en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.

»València, 28 de març de 2011.

»El president de La Generalitat, Francisco Camps Ortiz.
»

Annex 3, llista número 1, diputats i diputades de la VIII legislatura -estan per ordre de número d'entrada al de la credencial-:

Jorge Alarte Gorbe

Carmen Martínez Ramírez

Cristina Moreno Fernández

Carmen Ninet Peña

Víctor Manuel Sahuquillo Martínez

Pilar Teresa Sarrión Ponce

Francesc de Borja Signes Núñez

Eva Martínez Ruiz

Rafael Rubio Martínez

Alfredo Miguel Boix Pastor

Juan Soto Ramírez

Josep Lluís Moreno Escrivà

Ángel Luna González

Ana Barceló Chico

Vicente Arques Cortés

Jose Manuel Sánchez Asencio

María Vicenta Crespo Domínguez

Ferran Josep Verdú Monllor

Javier Carlos Macho Lorenzo

Julián López Milla

Verónica López Ramón

María Dolores Huesca Rodríguez

Antonio Torres Salvador

Jordi Serra Ferrer

Marga Sanz Alonso

Ignacio Blanco Giner

Francisco Enrique Camps Ortiz

Rita Barberá Nolla

Antonio Ángel Clemente Olivert

Francisca Mercedes Hernández Miñana

Alfonso Rus Terol

Paula Sánchez de León Guardiola

Rafael Blasco Castany

Juan Gabriel Cotino Ferrer

Serafín Castellano Gómez

Belén Juste Picón

María José Catalá Verdet

Vicente Betoret Coll

José Marí Olano

Alfredo Castelló Sáez

Alicia de Miguel García

Jorge Bellver Casaña

Verónica Marcos Puig

Rafael Ferraro Sebastián

Eduardo Ovejero Adelantado

Esther Mártires Franco Aliaga

Luis Miguel Ibáñez Gadea

Fernando María Giner Giner

Sonia Castedo Ramos

Gerardo Camps Devesa

María Milagrosa Martínez Navarro

Luis Bernardo Díaz Alperi

Rafael Maluenda Verdú

José Císcar Bolufer

Trinidad María Miró Mira

Angèlica Gemma Such Ronda

Mario Francisco José Flores Lanuza

David Francisco Serra Cervera

Àngela Maria Barceló Martorell

César Augusto Asencio Adsuar

Pedro Hernández Mateo

María José García Herrero

Andrés Antonio Ballester Costa

César Sánchez Pérez

María Elena Bonet Mancheño

Antonio Vicente Peral Villar

Yolanda García Santos

Eva Ortiz Vilella

Alberto Fabra Part

María Soledad Linares Rodríguez

Manuel Cervera Taulet

Vicente Rambla Momplet

María Fernanda Vidal Causanilles

Alejandro Font de Mora Turón

Ricardo Costa Climent

María Barrieras Mombrú

Ricardo Martínez Rodríguez

María Carmen Amorós Granelles

Juan Mariano Castejón Chaler

Rubén Ibáñez Bordonau

Jaime Mundo Alberto

Enric Morera i Català

Fran Ferri Fayos

Mònica Oltra i Jarque

Juan Ignacio Ponce Guardiola

Francisco Toledo Lobo

Óscar Tena García

Clara Tirado Museros

Juan Ignacio Subías Ruiz de la Villa

Ana María Besalduch Besalduch

José Benlloch Fernández

María José Salvador Rubert

Vicent Esteve Nebot

Delia Valero Ferri

Lluís Torró Gil

Marina Albiol Guzmán

Esther López Barceló

Mireia Mollà Herrera

Josep Maria Pañella Alcàcer

Relació dels possibles recursos presentats davant del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana.

Així mateix, segons el que establix l'article 6.
1 del Reglament de Les Corts, els informe que pel Tribunal Superior de
Justícia de la Comunitat Valenciana se'ns ha comunicat que no existix, en l'actualitat, en eixe tribunal, cap recurs contenciós electoral pendent de resolució i que poguera afectar les diputades i diputats triats en les passades eleccions
a les Corts Valencianes, realitzades el 22 de maig.

Discurs de benvinguda del president de la Mesa d'Edat, senyor Rafael Maluenda Verdú

El senyor president de la Mesa d'Edat:

Moltes gràcies, senyor secretari.

Molt honorable senyor president de La Generalitat.

Membres de la Mesa d'Edat.

Il·lustres senyores i senyors diputats.

Les meues primeres paraules són de felicitació al president del Partit Popular, president Camps, i al Partit Popular per haver
guanyat les passades eleccions, de 22 de maig, i haver obtingut el millor
resultat de tota la història de les Corts Valencianes.

També de felicitació a totes les seues senyories per l'alt honor de formar part de les Corts Valencianes.

I de benvinguda, com no?
, a totes les que, per primera volta, aconseguixen escó.

Senyories, el dia 28 de març, el president de La Generalitat, molt honorable senyor en Francesc Camps, fent ús de la potestat que li concedix la Llei orgànica 1/2006, de 10 d'abril, d'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana, promulgava -amb la seua firma- el Decret 2/2011, que s'acaba de llegir pel senyor secretari, de dissolució de la cambra i convocatòria de noves eleccions a les Corts Valencianes.

Hui, com regula el mencionat decret, ens reunim a l'hemicicle els diputats electes per a constituir Les Corts de la octava
legislatura en la forma establida en l'article 5, 6 i 7 del Reglament de Les Corts.
Acte en què ara ens trobem.

Pareix que va ser ahir quan en un històric 7 de juny de 1983, després de quasi tres-cents anys en què estos escons van romandre muts i les nostres institucions d'autogovern dissoltes i anul·lades, constituíem, en el Saló de Corts del palau de La Generalitat, les primeres corts valencianes emanades
de l'Estatut d'autonomia, de 1982, i en el marc de la Constitució espanyola, de 1978.

Sí, pareix que va ser ahir i han transcorregut ja set legislatures, a les quals he
tingut el gran honor de pertànyer a totes elles i exercir les responsabilitats que en cada moment m'ha encomanat el meu grup parlamentari i el meu partit -el Partit Popular-, de les quals em sent molt orgullós.

En este temps he sigut secretari segon i vicepresident segon de la Mesa, en la
primera i segona legislatura; portaveu adjunt i coordinador de l'activitat parlamentària, des de la tercera a la sèptima legislatura; i en esta última, a més, síndic portaveu del Grup Popular i, finalment, vicepresident primer de la cambra,
responsabilitat en què arribe fins al dia de hui.

Això m'ha permés, primer, aportar el meu granet d'arena en la recuperació i constitució de les institucions d'autogovern del poble valencià, especialment en el que a l'organització de Les Corts es referix.
I, després, ajudar el meu grup parlamentari i el Partit Popular en l'activitat parlamentària i legislativa recolzant sempre el seu govern.

He presidit el ple, la junta de síndics, la mesa, comissions legislatives i d'estudi, inclús d'investigació; he representat estes Corts davant la Comissió de Peticions de la Unió Europea defensant la Llei urbanística valenciana.
També he sigut ponent de moltes altres lleis i, especialment, de la reforma de l'Estatut d'autonomia i del nou Reglament de Les Corts.

Senyories, creïa que encara que amb humilitat jo ho havia sigut tot ací, però no, no era així, em faltava presidir la Mesa d'Edat i la constitució del nostre parlament, una cosa que hui tinc l'honor de fer i vull dir ab tota sinceritat que em sent enormement orgullós d'exercir esta important missió.
Estic tan emocionat com estava aquell primer dia històric i solemne en el Saló de Reis del palau de La Generalitat en l'any 1983.

Ara, el meu partit i el meu president, el president Camps, una vegada més m'ha atorgat la seua confiança al comptar novament amb mi en esta octava legislatura que hui iniciem i que,
sense dubte, serà molt important.
Aborde ja, amb gran il·lusió esta nova legislatura, en la qual ocuparé ab orgull aquell escó que el meu president i el meu partit decidixquen per a mi.
Tan sols demane a Déu, nostre senyor, que em concedixca salut suficient per a continuar treballant
per esta beneita terra i pel seu poble, que tant vull i que tant admire, la
història del qual i les seues arrels m'enorgullixen.

Gràcies, president, pel teu afecte i la teua consideració.

Però, al marge d'estes primeres paraules, que pregue disculpen, ja que són fruit del meu sentiment i emoció, hem de centrar-nos en la importància del que hui estem celebrant.
Hui, ací, complint el mandat del decret mencionat, 2/2011, ens reunim els 99 diputats
electes, per cert, pertanyents a quatre formacions polítiques distintes, quatre grups parlamentaris, la qual cosa ens dóna la raó als que defensàvem la barrera electoral del 5%, díem, <
/span>(remors) que no impedia la entrada en Les Corts de ningun grup.
El temps mos ha donat la
raó, ja que ha demostrat que aixina era.
(Remors)

Ens reunim, dia, per a constituir Les Corts de l'octava legislatura.
Sí, estem celebrant la sessió constitutiva de Les Corts en esta octava legislatura, i ho estem fent el mateix
any que es complixen, senyories, fixen-se la importància, 750 anys des que Jaume I les va fundar en 1261.

Senyories, la Comunitat Valenciana, en el marc de la Constitució espanyola de 1978, al desenrotllar l'Estatut de 1982 va recuperar La Generalitat i el seu conjunt d'institucions d'autogovern, i hui mos ocupem de constituir la primera i més important d'eixes institucions, les Corts Valencianes, institució que ostenta la representació directa del nostre poble i que ja té, com he dit, 750 anys de vida o d'antiguitat.

Senyories, estudiosos i experts en la història del Regne de València solien preguntar-se quina era la data del naiximent de les Corts
Valencianes, el dubte de si ja existien o no en l'any 1240, ja que malgrat la presència de clergues i nobles en la concessió del costum de la ciutat de València per Jaume I com a nucli essencial del dret valencià i la concessió de privilegis en 1238, inclús abans de la capitulació, també en 1239, segons consta en el
Llibre del repartiment i en l'Aureum opus referits al règim jurídic de la ciutat, no es pot afirmar que estos esdeveniments comporten la
constitució de les Corts Valencianes, perquè eixa presència tan sols es deu a la necessitat de divulgar el text legislatiu.

La constitució de les Corts Valencianes per primera volta es va produir en la sessió celebrada a la ciutat de València el dia 7 d'abril de 1261, i el rei En Jaume va convocar de forma expressa a militars, ordes
militars, nobles i importants dignitats del clero, i també a representants de les ciutats i viles de València, Castelló, Vilafamés, Onda, Llíria, Corbera, Cullera i Gandia, que, per cert, van fer un préstec al monarca.
Encara no estaven formats els estaments, però no era casualitat que el rei convocara a tots ells, donat que més endavant configurarien els tres braços: el braç reial, integrat per les viles reials, que no sempre eren les mateixes en
acudir; el braç militar, integrat per nobles, pels cavallers i pels generosos, que sempre era
el més nombrós; i el braç eclesiàstic, més escàs, però amb important dignitat de la clerecia, arquebisbes, bisbes, abats, ordes
militars.
.
.
Inclús en el segle XV, sant Vicent Ferrer, que tan important paper va jugar en el
compromís de Casp i l'elecció a rei de l'infant castellà Ferran d'Antequera, després de la mort de Martí l'Humà sense descendents vius.
També el seu germà, fra Bonifaci Ferrer, present en el compromís de Casp.
.
.
, per cert, primer traductor de la Bíblia a l'idioma valencià.

Per tant, són les Corts de 1261, repetixc, les que instauren i constituïxen la nostra institució, ja que, a més de la singularitat de la seua convocatòria, el rei, en eixa sessió concedix el privilegi que obliga l'hereu de la corona a celebrar corts el primer mes del seu regnat, i jurar els
furs davant les Corts Valencianes, reconeixent-li així a la institució la seua sobirania.

També, perquè les Corts de 1261 acordaren 149 rúbriques i quasi mil cinc-cents furs, dels quals molts d'ells havien segut concedits anys abans d'esta data, però van tindre de ser ratificats, inclús alguns modificats, en esta primera sessió, en la qual el rei posava els fonaments de la seua idea fundacional del regne
de València.

A més a més, he de dir que Jaume I no va poder desenrotllar en la seua totalitat l'estructura que ell mateix havia concebut per al Regne de València, del que volia fóra un regne independent dels altres regnes de la Corona d'Aragó, fins la mort del seu fill l'infant Alfons, ocorreguda en 1260, donada l'oposició d'este junt amb nobles i senyors aragonesos que el Regne de València tinguera eixa independència, els seus furs propis i les pròpies institucions d'autogovern, com ho demostra que fins a 1261 s'aplicaven a les distintes viles valencianes els furs de Saragossa.

També pareix raonable pensar que el monarca, en 1261, aprofitara la mort de l'infant per a constituir les Corts Valencianes i la seua consolidació com a institució del Regne de València, encara que amb començos totalment distints dels actuals.
Era una conjuntura adequada.

La desfeta d'Almansa i el decret d'abolició del francés Felip IV per als valencians, cruel i humiliant per al Regne de València, eliminava les singularitats del nostre poble i el seu ordenament jurídic, anul·lava i derogava els nostres furs i les institucions d'autogovern del Regne de València cinc-cents anys després eren ignorades, despreciades i dissoltes.
Però no és menys cert que les nostres Corts ja iniciaren la seua decadència en 1645, any en què es va celebrar l'última sessió, donada la desídia i el desinterés dels dos últims reis de la casa d'Àustria.
Felip III de València les va clausurar precipitadament i no les va convocar ja mai més, malgrat que encara li quedaven vint anys de regnat, com tampoc ho va fer mai
el seu fill Carles II l'Enxisat, que va governar fins a l'any 1700.

Malgrat tot això, estem hui ací amb orgull constituint les Corts Valencianes en l'octava legislatura, en el marc de la Constitució espanyola de 1978 i consolidant la primera institució de la Generalitat quan es complixen 750 anys de la seua fundació pel rei En Jaume.
Després de 750 anys, les nostres Corts romanen vives, perquè han superat totes les dificultats i entrebancs que s'han encontrat en el seu camí al llarg dels segles.

El temps, finalment, ha sigut just amb els nostres drets.
Som una nacionalitat
històrica amb personalitat pròpia i diferenciada que gaudix de les seues institucions d'autogovern consolidades, i això és una gran satisfacció per als bons valencians, que, a més, se senten molt orgullosos d'haver naixcut en esta beneita terra hereua del gloriós Regne de València.

I, per tot això, és per a mi un gran honor presidir hui esta Mesa d'Edat de constitució de Les Corts de l'octava legislatura, i des d'ací poder entrar al túnel del temps i retrobar-me amb els nostres avantpassats en la gloriosa història del Regne de València, de què tan orgullós em sent.

Res més, senyories, moltes gràcies.
(Aplaudiments)

Jurament o promesa d'acatament de la Constitució i de l'Estatut d'autonomia

El senyor president de la Mesa d'Edat:

Senyories, el següent punt és el jurament o promesa de tots els diputats i diputades d'acatar la Constitució espanyola i l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana.
En primer lloc, correspon fer el jurament
o promesa a la Mesa d'Edat.

Jo, Rafael Maluenda Verdú, jure que aitant com tindré el càrrec de diputat acataré la Constitució espanyola i l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana sense engany i guardaré fidelitat a La Generalitat.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Jo promet que aitant com tindré el càrrec de diputada acataré la Constitució i l'Estatut d'autonomia sense engany i guardaré fidelitat a la Generalitat valenciana, i treballaré per la classe treballadora, per l'ètica i pel valencià.
(Remors)

El senyor president de la Mesa d'Edat:

Senyor secretari.

El senyor secretari de la Mesa d'Edat:

Per imperatiu legal, jo, Fran Ferri Fayos, jure, promet, que aitant com tindré el càrrec de diputat acataré la Constitució i l'Estatut d'autonomia sense engany i guardaré fidelitat a la Generalitat valenciana, i treballaré pel valencià.

El senyor president de la Mesa d'Edat:

Moltes gràcies, senyories.

Ara pregue a les seues senyories es posen dempeus conforme vagen sent anomenats
per la secretària de la mesa i formule la seua afirmació de promesa o jurament d'acatament.
I recorde a les seues senyories que la fórmula del jurament o promesa és la que figura en el Reglament de Les Corts i no altra.

Il·lustres senyores diputades i senyors diputats, ¿jureu o prometeu que aitant com tindreu el càrrec de diputades o diputats acatareu la Constitució espanyola i l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana sense engany i guardareu fidelitat a La
Generalitat?

(La secretària de la Mesa d'Edat, senyora Esther López Barceló, llig els noms dels diputats i diputades per tal que juren o prometen el seu càrrec)

El senyor president de la Mesa d'Edat:

Moltes gràcies.

Senyories, finalitzat l'acte de jurament o promesa, totes les senyories que acaben de jurar o prometre,
i complits també la resta dels requisits assenyalats en l'article 8 del Reglament de Les Corts i sense perjuí del que s'establix, han accedit a l'exercici ple de la seua condició com a diputats o diputades.
Per tot això, senyories, estem ara en disposició d'elegir la presidència de Les Corts i la resta de membres de la Mesa en la forma que determinen
els articles 36 i 37.

Elecció del president o presidenta de les Corts Valencianes

El senyor president de la Mesa d'Edat:

Pregue als senyors lletrats mos porten l'urna, i anuncie a les seues senyories que en primer lloc se procedix a l'elecció del president de Les Corts.

Les seues senyories disposen de paperetes de color blanc en la carpeta on
podran escriure un sol nom, que depositaran la papereta en l'urna, evidentment.

Per a ser elegit president o presidenta de Les Corts és necessari que el candidat obtinga la majoria absoluta del número de dret de la cambra.
Si no hi haguera majoria absoluta en primera votació és repetiria la votació, sent candidats només els dos més votats, i serà elegit el que més vots reba.

Té la paraula el senyor secretari de la mesa per a cridar a votació.
Quan vullga.

(El secretari de la Mesa d'Edat, senyor Francesc Xavier Ferri Fayos, crida els diputats i les diputades per
ordre alfabètic per tal de realitzar la votació nominal)

El senyor president de la Mesa d'Edat:

Alguna de les seues senyories no ha sigut cridada i per tant no ha votat?

Entenc que tots han sigut cridats i han votat.
Per tant, anem a procedir a l'escrutini.

(El president de la Mesa d'Edat, senyor Rafael Maluenda Verdú, llig cadascuna de les paperetes depositades en l'urna)

Senyories, finalitzat l'escrutini, el resultat és el següent: Juan Cotino Ferrer, 55 vots; Lluís Torró, 5; en blanc, 33; i 6 nuls.

D'acord amb el que establix el reglament, l'il·lustre diputat senyor Juan Cotino Ferrer ha obtingut la majoria absoluta necessària per a ser elegit president de Les Corts.
(Aplaudiments)

Gràcies, senyories.

Elecció dels vicepresidents o vicepresidentes de les Corts Valencianes

El senyor president de la Mesa d'Edat:

A continuació, anem a procedir a l'elecció dels vicepresidents.

Les seues senyories tenen en la carpeta una papereta blava en què deuen consignar un sol nom, tenint en compte que en l'escrutini aquell que obtinga més nombre de vots serà vicepresident primer de la cambra i el que li seguixca en vots serà vicepresident segon.

Pregue a la senyora secretària inicie la crida de les seues senyories per a votar.

(La secretària de la Mesa d'Edat, senyora Esther López Barceló, crida els diputats i les diputades per ordre alfabètic per tal de realitzar la votació nominal)

El senyor president de la Mesa d'Edat:

Si no hi ha ninguna senyoria que no haja sigut cridat o cridada a votació, anem a procedir a l'escrutini.
.
.
O.
.
.
tots han tingut l'oportunitat de votar.

Bé, recorde que aquells candidats.
.
.
, aquell diputat que obtinga major número de vots serà vicepresident primer de la cambra, i qui li seguixca serà vicepresident segon.

(El president de la Mesa d'Edat, senyor Rafael Maluenda Verdú, llig cadascuna de les paperetes depositades en l'urna)

Senyories, finalitzat l'escrutini, el resultat és el següent: Alejandro Font de Mora Turón, 55 vots; Ángel Luna González, 33; Marina Albiol Guzmán, 5; nuls, 6.
Per tant, atenent el que diu el reglament, vicepresident primer,
Alejandro Font de Mora Turón, i vicepresident segon, Ángel Luna González.
(Aplaudiments)

Elecció dels secretaris o secretàries de les Corts Valencianes

El senyor president de la Mesa d'Edat:

Senyories, igualment, en la carpeta tenen una papereta de color groc, que és el que anem a utilitzar per a elegir el secretari o secretària primer i segon.
El procediment és el mateix: el diputat o diputada que més vots aconseguixca serà secretària o secretari primer, i qui li seguixca en vots serà secretària o secretari segon.

Per tant, pregue comence la crida de les seues senyories.
Quan vullga, senyor
secretari.

(El secretari de la Mesa d'Edat, senyor Francesc Xavier Ferri Fayos, crida els diputats i les diputades per
ordre alfabètic per tal de realitzar la votació nominal)

El senyor president de la Mesa d'Edat:

Senyories, si no queda ninguna persona que no haja segut cridada, ningun
diputat o diputada, -entenc que tots han segut cridats-, procedim a l'escrutini.

Recorde que el diputat o diputada que obtinga més nombre de vots serà secretari o secretària primera de la cambra i qui li seguixca en vots secretari o secretària segona.

(El president de la Mesa d'Edat, senyor Rafael Maluenda Verdú,, llig cadascuna de les paperetes depositades en l'urna)

Senyories, finalitzat l'escrutini, el resultat és el següent: Angélica Such Ronda, 55 vots; Carmen Martínez Ramírez, 33; Esther López Barceló, 5; i nuls, 6.

Per tant, secretària primera, la senyora Angélica Such Ronda; secretària segona, la senyora Carmen Martínez Ramírez.
(Aplaudiments)

I ara, senyories, per últim, pel que fa a la Mesa d'Edat, tinc l'honor de proclamar president de Les Corts el molt excel·lent senyor Juan Cotino Ferrer; vicepresident primer, l'excel·lent senyor Alejandro Font de Mora Turón; vicepresident segon, l'excel·lent senyor Ángel Luna González; secretària primera, l'excel·lent senyora Angélica Such Ronda i, secretària segona, la senyora Carmen Martínez Ramírez.

Pregue a les seues senyories, al president i a la mesa, que vinguen a prendre
possessió.
I enhorabona a tots i a totes.
(Aplaudiments)

(Els membres de la Mesa de les Corts Valencianes elegits ocupen els seus llocs)

Jurament o promesa del president de les Corts Valencianes, senyor Juan Gabriel
Cotino Ferrer

El senyor president:

Jo, Juan Gabriel Cotino Ferrer, jure que aitant com tinga el càrrec de president de Les Corts acataré la Constitució i l'Estatut d'autonomia sense engany i guardaré fidelitat a la Generalitat valenciana.
(Aplaudiments)

Discurs institucional del president de les Corts Valencianes, senyor Juan Gabriel Cotino Ferrer

El senyor president:

Senyories.

Senyores i senyors invitats.

Conciutadans de la Comunitat Valenciana.

Pronuncie les meues primeres paraules com a president de les Corts Valencianes
amb emoció, amb responsabilitat i, sobretot, amb la humilitat del molt gran treball que se
m'encomana i amb la mateixa humilitat espere desenrotllar-lo.

Estes Corts estan assentades en la història fecunda de la nostra terra.
Ara, quan ha començat el caminar d'este segle XXI, les nostres Corts continuen representant la voluntat
institucional del poble valencià.

Entre estes Corts i les corts medievals hi ha la mateixa distància que hi ha entre la Constitució i l'Estatut i els Furs i els costums dels nostres majors.
Són distints, però són nostres, dels valencians.

Estes Corts, senyories, representen el poble valencià, més de cinc milions de persones, i mosatros som 99.
Per tant, tenim encomanada una
gran responsabilitat al representar i defendre i treballar per l'anhel de cada una d'aquestes persones i conéixer els seus problemes, atendre les seues necessitats, cuidar els seus
interessos.

Les dones i els hòmens de la Comunitat Valenciana han posat gran part del seu futur en les nostres
mans, en les seues mans, en les meues.
I, des del primer moment, des d'esta sessió constitutiva de la VIII legislatura, hem de ser dignes d'eixa confiança que han dipositat en cada u de mosatros.

Senyories, los diputados que estamos aquí sentados somos tan diversos como lo es la Comunidad Valenciana.
Pero dentro de
esta diversidad debemos estar unidos en lo esencial, al igual que lo está nuestra sociedad.

Los valencianos creen, fundamentalmente, en la democracia parlamentaria, en
nuestra pertenencia a un proyecto común que se llama España, en nuestro autogobierno, en el estado de derecho, en las libertades civiles y
en los derechos humanos.
Eso es lo esencial, lo que nos permite ser ciudadanos,
partiendo del respeto a este activo cívico de la identificación, consciente y libre, con estos valores comunes.
La discrepancia siempre es
buena e incluso es conveniente y necesaria, ya que, al igual que los
valencianos, nosotros somos diferentes en todo menos en lo fundamental.

Estos fundamentos nos obligan a una labor digna.
La diversidad de opiniones y
la defensa firme de nuestras convicciones personales no debe de estar reñida con el respeto que nos debemos entre nosotros, especialmente con el respeto
que le debemos a cada una de las personas que viven y trabajan en nuestra
comunidad.

Como dijo el primer presidente de estas Cortes, sepamos distinguir lo
importante de lo accesorio, porque nuestro pueblo sabrá, con seguridad, distinguir mejor que nosotros cuáles son los objetivos importantes sobre los que debe de existir una amplia
coincidencia y sabrá también valorar nuestra gestión a lo largo de estos próximos cuatro años.

El comienzo de cada legislatura se enfrenta a una realidad nueva que tiene que
servir para afrontar con valentía y decisión los problemas que tiene la sociedad.

Los valencianos encaramos unos años difíciles.
Muchos de nuestros conciudadanos sufren todos los días los males como el desempleo, la carestía, la falta de horizontes, la desesperanza.
Nuestra tarea, nuestro deber, a lo
que debemos dedicarnos es a servirles a cada uno de ellos.

Los valencianos nos piden que les sirvamos, intentando cada día soluciones a sus problemas, poniendo lo mejor de cada uno de nosotros a su
servicio, que nos vaciemos en esa tarea y que lo hagamos con cabeza, con mucha
cabeza, y con corazón, con mucho corazón.

Si así lo hacemos, y con la independencia de que a unos de nosotros se nos encomiendan
las labores de gobierno y otros se dediquen a una constructiva oposición, podemos sentirnos orgullosos de recorrer este camino que hoy iniciamos.

Esta andadura no se puede emprender ni con rencores estériles, ni con vocación de imponer nuestras ideas sin antes intentar convencer con las palabras, ni
con descalificaciones a la totalidad ni mucho menos a cada persona.
Todos estos
elementos no hacen más sabias las leyes que aquí aprobamos, ni más eficaz es el control al gobierno, ni tampoco más sólidos los apoyos en los que se asientan.

Senyories, en el moment d'assumir la presidència de les Corts Valencianes, vull afirmar, amb tota rotunditat, la meua
voluntat de servir, que estic segur que és la mateixa voluntat que tenen tots vostés.

Estic ací per a servir.
Estem ací per a servir.
I tots els nostres actes, en esta VIII legislatura que hui
inicia, es mesuraran d'una sola manera, en saber com servim millor a tots els valencians.

Per a ells, per a servir, confie en el bon sentit de totes les seues senyories.
M'empare a la protecció d'aquells que s'emparen en la fidelitat, en la serietat de la història d'estes Corts Valencianes.

Moltes gràcies.

Seguidament, ens reunirem la mesa per a constituir-nos i prendre els acords
corresponents.
(Aplaudiments)

La presidència accepta l'oferta del servici de Les Corts i declara obert el primer període de sessions d'esta nova legislatura.
Queden constituïdes Les Corts.

D'acord amb l'article 7 del Reglament de Les Corts, la constitució es comunicarà al rei, al president de La Generalitat, al Senat i al president de la nació.

S'alça la sessió.
(Aplaudiments)

(S'alça la sessió a les 12 hores i 30 minuts)