DS-001%20macro.html





Ple de les Corts Valencianes realitzat el dia 16 de maig de 2019.
Comença la sessió a les 10 hores i 40 minuts.
Sessió plenària número 1.

El senyor lletrat major:

Bon dia.

Il·lustres senyores diputades, il·lustres senyors diputats.

En primer lloc he d'informar-los que, d'acord amb el que disposa l'article cinqué del Reglament de les Corts Valencianes, tots vostés han complimentat les declaracions d'activitats i de béns a les quals es referix l'article 21 del Reglament de Les Corts.

Constitució de la Mesa d'Edat

El senyor lletrat major:

D'acord amb l'article cinqué del Reglament de les Corts Valencianes, l'acte de la sessió constitutiva de la desena legislatura ha d'iniciar-se amb la formació de la Mesa d'Edat.

Segons les dades transmeses per les juntes electorals provincials d'Alacant, Castelló i València, la Mesa d'Edat està formada per l'il·lustre senyor en Vicent Soler i Marco, que la presidirà, i per la il·lustre senyora Aitana Joana Mas Mas i l'il·lustre senyor Jesús Salmerón Berga.

Pregue que passen a ocupar la presidència.

Moltes gràcies.

(Aplaudiments)

(Ocupa la presidència el senyor Vicent Soler i Marco, acompanyat per la secretària senyora Aitana Joana Mas Mas i pel secretari senyor Jesús Salmerón Berga) (Pausa)

El senyor president de la Mesa d'Edat:

S'obri la sessió.

A continuació prendrà la paraula la secretària de la Mesa d'Edat, la senyora Aitana Joana Mas Mas, perquè, d'acord amb l'article 6.
1 del Reglament de Les Corts Valencianes, llisca el decret de convocatòria i la relació de diputats i diputades electes.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

«Decret 2/2019, del 4 de març, del president de la Generalitat, de dissolució de les Corts i de convocatòria d'eleccions a aquestes.

»De conformitat amb el que es disposa en l'article 23.
4 de l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana, la dissolució i convocatòria de noves eleccions a les Corts es realitzarà per mitjà de decret del president de la Generalitat, que especificarà el nombre de diputats i diputades a elegir en cada circumscripció electoral, la durada de la campanya electoral, el dia de la votació i el dia, hora i lloc de constitució de les Corts.

»Així mateix es pronuncia l'article 59 de la Llei de La Generalitat 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, que a més disposa que el nombre total de diputats i diputades a triar serà 99 o el superior que, si escau, establisca la Llei electoral valenciana.

»En compliment de les anteriors normes legals i atés que la Llei 1/1987, de 31 de març, Electoral Valenciana, no ha establit un número superior, escau fixar en 99 el nombre de diputats i diputades a elegir en les pròximes eleccions a Les Corts, que es distribuïxen entre les circumscripcions electorals provincials, de conformitat amb allò que es preveu en els apartats 2 a 4 de l'article 11 de la Llei electoral valenciana, prenent com a referència les xifres de població fixades pel Reial decret 1.
458/2018, 14 de desembre, pel qual es declaren oficials les xifres resultants de la revisió del padró municipal referides a l'1 de gener de 2018.

»Finalment, tal com recull l'article 42.
1 de la Llei orgànica 5/1985, de 19 de juny, del règim electoral general, els decrets de convocatòria han d'assenyalar la data de les eleccions, que hauran de celebrar-se el dia cinquanté-quart posterior a la convocatòria.

»Per això, de conformitat amb el que s'estableix en les referides disposicions, en ús de les facultats que reconeix l'article 28.
4 de l'Estatut d'autonomia i 12.
1.
m de la Llei de la Generalitat 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, i amb la deliberació i acord previs del Consell, en la reunió del dia 4 de març de 2019, decrete:

»Article 1, dissolució de les Corts.
Queden dissoltes les Corts triades el dia 24 de maig de 2015.

»Article 2, convocatòria d'eleccions.
Es convoquen eleccions a les Corts, que tindran lloc el dia 28 d'abril de 2019.

»Article 3, nombre de diputats i diputades a elegir.
El nombre de diputats i diputades a triar és 99, amb la següent distribució entre les circumscripcions electorals: Alacant, 35 diputats i diputades; Castelló, 24 diputats i diputades; València, 40 diputats i diputades.

»Article 4, campanya electoral.
La campanya electoral tindrà una durada de quinze dies.
Començarà a les zero hores del dia 12 d'abril i finalitzarà a les vint-i-quatre hores del dia 26 d'abril de 2019.

»Article 5, sessió constitutiva de les Corts.
La sessió constitutiva de les Corts tindrà lloc el dia 16 de maig de 2019, a les 10:30 hores, en el Palau dels Borja de la ciutat de València.

»Disposició final única.
Entrada en vigor.
Aquest decret entrarà en vigor el mateix dia de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.

»València, 4 de març de 2019.

»El president de la Generalitat, Ximo Puig i Ferrer.
»

Ara passem a la relació de diputats i diputades de la X Legislatura:

Woodward Poch, Antonio Joaquín

Pla Herrero, Jesús

Cantó García del Moral, Toni

Salmerón Berga, Jesús

Merino Peña, Ruth María

Gracia Calandín, Carlos Pablo

García Guasp, Patricia

Peris Navarro, María del Carmen

Bellver Casaña, Jorge

Torres García, Nathalie

Soler i Marco, Vicent

Andrés Sanchis, Concha

Ponce Guardiola, Juan Ignacio

Robles Galindo, Carmen Luisa

Esteve Aparicio, Carlos

Ferrer Matvieychuch, Graciela Noemí

Pérez Garijo, Rosa

Martínez Dalmau, Rubén

Martínez Ruiz, Ferran

Gascó Verdier, Beatriz

Blanes León, Estefanía de los Reyes

Díaz González, Elisa

Barceló Chico, Ana

Llopis Pascual, Fernando Enrique

Tormo Moratalla, Emigdio

Giraldo Jiménez, Yaneth Lucía

Quiles Bailén, María

Martínez Ortega, José Antonio

Menor Lucas, Rosa María

Caballero Hueso, Mercedes

Calvo Alfonso, David

Zaplana López, José Juan

Castelló Sáez, Alfredo Cesáreo

Soler Azorín, Laura

Arquillos Cruz, Luis

Gil García, Francisco

Laguna Asensi, Carlos

Mata Gómez, Manolo

Gabarda Ortín, Cristina

Climent González, Rafael

Martín Pérez, Sandra

Mustafá Ávila, Rosa de Falastín

Escrig Monzó, María Sabina

Blanch Marín, Ernesto

Lima Gozálvez, María Pilar

Rovira Jover, José Antonio

Ballester Espinosa, Adrián

Barrachina Ros, Miguel

Martínez Fuentes, Luis

Gascó Enríquez, Beatriz

Mezquita Juan, María Luisa

Ibáñez Bordonau, Rubén

Álvaro Cerezo, Mónica

Bachero Traver, Belén

Arqués Cortés, Vicent

Salvador Rubert, María José

Martínez Ramírez, Carmen

Pineda Cuenca, Manuel

Rubio Delgado, Francisco

Chulvi Español, José Francisco

Besalduch Besalduch, Ana María

Ferri Fayos, Francesc Xavier

Peris Cervera, Rosa

Gómez Santos, Irene Rosario

Serna Serrano, Toñi

Nadal Sendra, Josep Ramón

Muñoz Pérez, David

Massó Linares, María de los Llanos

Vega Campos, Ana

Criado Gonzálbez, Ángeles

Llanos Pitarch, José María

García Gomis, David

Aguirre Larrauri, José Luis

Pascual Pérez, Miguel

Roglá Benedito, Vicente Manuel

Bastidas Bono, Elena María

Tena Sánchez, José Silverio

Ciscar Bolufer, José

Boix Pastor, Alfred

Muñoz Lladró, José

Fernández García, Vicente

Del Pozo Querol, Eduardo

Cabedo Laborda, Cristina

Bonig Trigueros, Isabel Plácida

Ventura Campos, Mercedes

Morera i Català, Enric Xavier

Ortiz Vilella, Eva

Marzà Ibáñez, Vicent

Caballero Montañés, Juan Carlos

Cerdán Martínez, Ana María

Pérez Fenoll, Manuel

Carrasco Torres, Felipe Javier

Puig i Ferrer, Ximo

Oltra Jarque, Mònica

Bravo San Estanislao, Gabriela

Rodríguez Armigen, Cristina

Catalá Verdet, María José

Sellés Quiles, Jesús

Mas Mas, Aitana Joana

Pel que fa a la relació dels possibles recursos presentats davant el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, no n'hi han hagut.
Així mateix, segons el que estableix l'article 6.
1 del Reglament de Les Corts Valencianes, els informes que pel Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana se'ns ha comunicat que no existix en l'actualitat, en eixe tribunal, cap recurs contenciós electoral pendent de resolució que poguera afectar els diputats i les diputats triats en les passades eleccions de les Corts Valencianes, realitzades el 28 d'abril.

Discurs de benvinguda del president de la Mesa d'Edat

El senyor president de la Mesa d'Edat:

Moltes gràcies, senyora Mas.

Molt honorable president del Consell en funcions, honorable vicepresidenta del Consell en funcions, honorables consellers i conselleres en funcions, il·lustres senyores diputades i il·lustres senyors diputats i, en especial, a Aitana Mas i Jesús Salmerón, la diputada i el diputat més joves d'aquesta cambra, amb qui compartisc l'honor de formar esta Mesa d'Edat.

Permeteu-me començar, tot confessant la profunda emoció que estic segur compartim tots els presents en la nostra condició de valencians i de valencianes, d'iniciar hui la desena legislatura del nostre parlament de les Corts Valencianes.

Perquè hui estem convocats per a complir el manament del poble valencià, expressat en les urnes del darrer 28 d'abril.
Dia en què es van conferir l'honor i la responsabilitat de representar-los durant la legislatura, una representació efectivament carregada de responsabilitat.

Perquè és precisament a nosaltres a qui correspon concretar les diverses aspiracions dels valencianes i de les valencianes, no sempre coincidents en la forma i en el fons.
Però açò, els síndics i els grups parlamentaris que representem opcions ideològiques diferents, tantes com de diferent i plural és la societat valenciana, haurem d'intentar assolir acords, sempre que siga possible, per la via del diàleg, més enllà de les decisions adoptades només per majoria.

Però permeteu-me també que, per l'edat que tinc, no per casualitat presidisc esta Mesa d'Edat, puga remarcar una emoció personal afegida, una emoció personal afegida per haver viscut esta història parlamentària en carn pròpia, fins i tot d'haver tingut l'honor d'haver estat vicepresident durant dos legislatures.

Però la història personal al respecte ve de molt lluny, de molt més lluny.
Penseu que fa 44 anys, el dia de Sant Joan de 1975, un servidor amb nou demòcrates més fou detingut per la brigada político- franquista, anomenada Brigada Político-Social a Alaquàs i se'ns va acusar, senyories, com deia el testat policial, d'associació il·legal «por querer el autogobierno de los valencianos en el momento de la ruptura democràtica».
Esta era l'acusació.

Aquells que vam ser nomenats «Els deu d'Alaquàs», entre els que estava eixe valencià de cor que va ser Ernest Lluch, vam a passar a disposició del tribunal de delictes polítics de la dictadura, el Tribunal de Orden Público, amb acusacions que comportaren fins a sis anys de presó.
Vam quedar en llibertat sota fiança i amb la mort de Franco i l'aprovació de l'Amnistia ens vam lliurar de la presó definitivament.

Fou aquesta, potser, la primera detenció de polítics valencians per motius que tenien a vore amb els seus drets nacionals.
I és que la nostra societat començava a mobilitzar-se i a prendre consciència dels seus drets com a poble.

Els valencians i les valencianes volíem la democràcia, efectivament, volíem la llibertat, volíem acabar amb la dictadura franquista, és veritat, però també volíem recuperar La Generalitat.

Dos anys més tard, i només dos mesos després de les primeres eleccions democràtiques del 15 de juny de 1977, es va constituir un plenari de parlamentaris, que es deia del País Valencià.
Del País Valencià, perquè eixa era la denominació oficial aleshores.

Aquest plenari parlamentari del País Valencià va nàixer el 6 d'agost d'aquell mateix any, conformat per tots i totes els diputats i les diputades i pels senadors valencians, presidits per Joaquín Ruiz Mendoza.
I el primer acord que prengué fou l'elaboració d'un estatut d'autonomia en el marc d'una anhelada futura constitució espanyola.
Mira per on, ara ja no era delicte reclamar l'autogovern.

També s'acordà la consecució d'un règim preautonòmic i la convocatòria de la que seria una manifestació històrica, la del 9 d'octubre d'eixe any, on mig milió de valencians i valencianes reivindicaren l'autonomia política.
Aquell Plenari de Parlamentaris fou, sens dubte, l'embrió d'este parlament, l'embrió d'estes corts.

Uns mesos més tard, a les primeries de 1978, el plenari arribà a un acord amb el govern central presidit per Adolfo Suárez, Adolfo Suárez, per a establir el règim preautonòmic.
De seguit, el 17 del mateix mes, un reial decret creava, efectivament, l'òrgan de govern preautonòmic, el Consell del País Valencià, presidit pel diputat Josep Lluís Albinyana.

El poble valencià aconseguí així recobrar una institució unitària d'autogovern abans inclús de la Constitució, 271 anys després de la desfeta institucional que va suposar el Decret de Nova Planta del 29 de juny de 1707, conseqüència de la desfeta d'Almansa del 25 d'abril anterior.

Quan el 6 de desembre de 1978 s'aprovà la Constitució, es va determinar que Espanya era un estat autonòmic per a les nacionalitats i regions que el formen.

La demanda d'autogovern valencià va passar definitivament, doncs, en només tres anys de ser un delicte a ser un dret constitucional.
El crit de «llibertat, amnistia i estatut d'autonomia» no havia caigut en sac foradat.
Tot anava molt de pressa, sobretot per als valencians i valencianes, però res no es regalava.

De fet, la feina d'eixe protoparlament no va acabar ací.
El 9 de gener de 1979, en la sala gòtica del segle XV del Consell de la ciutat de Morella, el Consell del País Valencià va acordar amb la unanimitat de tots els partits del Plenari l'inici del procés autonòmic d'acord amb l'article 151 de la Constitució, a la fi d'aconseguir la més perfecta institucionalització de la Comunitat Valenciana, com l'obtenció de les màximes competències possibles d'autogovern.

Un acord que fou ratificat pel nou Plenari de Parlamentaris sorgit de les eleccions generals del 9 de juny de 1979, tot instant els ajuntaments que isqueren de les primeres eleccions democràtiques d'eixe mateix any a donar suport a l'esmentat acord, cosa que va succeir en el 95% dels casos, molt superior al 75% exigible, tot i que en alguns acords municipals no contemplaven la menció específica en la via de l'article 151.

Tot el món donava per acomplits els requisits constitucionals d'accés a l'autogovern per la via que s'havia previst per a les nacionalitats històriques, però l'aplicació retroactiva dels requisits addicionals de la llei orgànica reguladora del referèndum i els acords autonòmics de 1981, obstaculitzaren el procés i no permeteren seguir la via de l'article 151 de la Constitució, donant lloc a la coneguda com a via valenciana d'accés a l'autonomia.

Significava accedir per la via lenta la de l'article 143, però tramitant-se simultàniament una llei orgànica, coneguda com LOTRAVA, que permetera que la Generalitat Valenciana acabara tenint les competències de les nacionalitats històriques.

Era una manera ben alambinada, això sí, d'aconseguir allò que els demòcrates antifranquistes volíem per a la nostra comunitat autònoma i que no es va aconseguir durant la Segona República, un estatus d'autogovern similar al de Catalunya, Euskadi i Galícia.

Les reformes estatutàries posteriors, particularment la del 2006, acabaren per complementar eixe procés d'homologació amb les comunitats autònomes que havien accedit per la via de l'article 151.
Recentment, el president ha fet ús d'una d'eixes prerrogatives que només tenen eixe tipus de comunitats autònomes, com és la dissolució anticipada de Les Corts.

Pel que fa a aquesta cambra, cal recordar que després d'una primera etapa embrionària, protagonitzada per l'esmentat plenari de parlamentaris, encara va haver-hi un període de Corts Valencianes transitòries entre la vigència de l'Estatut a partir de la seua publicació en el BOE el 2 de juliol de 1982 fins les primeres eleccions autonòmiques de 7 de juny de 1983.

Esta assemblea legislativa la conformaven els membres elegits a les Corts Generals en les tres circumscripcions valencianes, és a dir, el que havia sigut la composició del plenari de parlamentaris i un nombre similar de persones per cada partit en proporció a la seua representació parlamentària.
Un servidor també va viure perplexament eixa situació com a membre d'eixes Corts transitòries, encara que no elegit directament per la ciutadania, però així anaven les coses en aquell accelerat temps històric.

Finalment, sota la presidència d'Antonio García Miralles, que ja havia presidit les Corts transitòries, va començar la primera legislatura de les Corts Valencianes plenament representatives a partir d'eixes primeres eleccions de 1983 que van elegir a Joan Lerma com a primer president de la Generalitat Valenciana.

No ha sigut, per tant, un camí fàcil.
I la normalitat que ara nosaltres rebem després de nou legislatures ha costat molt d'esforç i remarca la importància d'esta cambra com a eina fonamental per a articular la nostra convivència interna i externa.

Amb la consolidació d'este parlament i de la resta d'institucions de La Generalitat contribuïm a donar vida a una estructura de l'estat espanyol autonòmic front al model centralista preconstitucional i insolidari.

Contribuïm els valencians així a vitalitzar un estat compost de diferents nivells d'administracions clarament representatiu de la diversitat territorial de l'Espanya real.
Una diversitat assentada sobre la pluralitat no només lingüística, cultural i antropològica, sinó també d'interessos socioeconòmics.

Així fem d'Espanya un marc de convivència que aspira a la màxima confortabilitat de la majoria de la seua ciutadania i no només d'una part d'ella.

En eixe sentit, totes i tots nosaltres tenim l'enorme responsabilitat, com he dit adés, de tractar de resoldre els problemes dels valencians i de les valencianes.

Esta missió necessita, però, sense cap de mena de dubte, la consecució d'un sistema de finançament autonòmic que complisca els requisits de l'article 156 de la Constitució, que establix clarament que les comunitats autònomes gaudiran d'autonomia financera.

Dit amb altres paraules, que el seu règim financer es regisca pels principis d'equitat i de suficiència, el que encara no és el cas valencià, com saben vostés molt bé.

Amb l'acció decidida d'esta cambra i els recursos econòmics necessaris i justos, afrontarem reptes de la nostra societat, com ara millorar els seus serveis públics i les seues infraestructures per a consolidar l'estat del benestar; transitar cap a un model econòmic que responga al món globalitzat i digitalitzat que ens envolta i que genere més benestar per a tots, fent de la innovació i la sostenibilitat l'estratègia clau del nostre teixit productiu; afavorir una societat més integrada i integradora amb valors positius de treball, llibertat, esforç, solidaritat compartits per tots i totes; continuar construint una identitat pròpia cultural, lingüística, social, econòmica del nostre poble valencià que siga exemple de convivència per al present i per al futur en el marc dels pobles d'Espanya i d'Europa que ens ajude a superar definitivament la invisibilitat que hem patit en l'Espanya contemporània.

Estic segur que en estos objectius estarem d'acord la gran majoria dels que estem ací present.
Sobre com assolir-los és on sorgiran les diferències.
I és ahí on hem de posar de relleu el que ens ha ensenyat la història: no hi ha política sense diàleg, no hi ha bona governabilitat sense buscar acords.

Som una cambra molt plural, amb sis forces polítiques representades, cadascuna amb un grup parlamentari propi i prou jove, prou jove.
Més de la meitat dels diputats d'esta cambra no van arribar a conéixer el dictador.

I a més, més igualitària, perquè, afortunadament, en esta legislatura hi ha quaranta-sis dones, cosa que significa prop del 50% de la cambra.
Tot un avanç que reflectix el paper imprescindible que juguen i han de jugar les dones a la nostra vida política, però que no sempre ha sigut així, perquè -tornant a fer ús de la meua memòria personal- he de recordar que la primera legislatura només hi havien sis dones diputades.
Quaranta-sis front a sis.

Aquest avanç ha sigut fruit del treball que hem fet hòmens i, sobretot, dones; dones com la meua entranyable amiga Carme Alborch, per a arribar a una societat més justa i més igualitària.

Però, senyories, sense triomfalismes, perquè un altre gran repte que tenim com a diputats i diputades continua sent, sorprenentment, al segle XXI acabar amb la xacra del masclisme en la nostra societat.

Anime, per tant, a les seues senyories a gaudir del treball apassionant de representar la pluralitat del poble valencià en les seues Corts i a treballar per l'acord i la concòrdia; a raonar per a convéncer tot i que hem d'acceptar el repte d'estar disposats i disposades a ser convençuts i convençudes i a deixar-se la pell en estudiar les millors solucions per la convivència.

Sabem, a més, que per la nostra feina contarem amb el suport de moltes persones, particularment dels lletrats i el personal de les Corts; i també, és clar, amb les persones del conjunt de l'administració del Consell i dels òrgans estatutaris i com no, i com no, amb les de les persones que treballen als mitjans de comunicació.

Sense eixes persones no podríem fer el nostre treball.
Ara bé, l'impuls i el control de tot correspondrà a esta cambra i al Consell que constituïsca la presidència de la Generalitat en la qual atorgarem la nostra confiança en els pròxims dies.

I perquè tot això puga funcionar com cal, serà també molt important una cosa que només nosaltres podrem fer: transmetre a la ciutadania la confiança que ací som capaços de raonar i d'arribar a acords.

I una idea molt important: la batalla de la dignitat es fa cada dia.
Una confiança que ja hem anat demostrant amb el treball realitzat per a contribuir al nostre autogovern des de l'època preautonòmica fins hui.
Un llarg camí que -ja he arribat a detallar en este discurs- en cap moment ha sigut fàcil i que ha precisat del diàleg i d'una lluita constant.

Continuar en este sentit és el que ens han encomanat els valencians i les valencianes, i estic segur que hi serem al nivell de l'honor que ens han conferit… de les circumstàncies que ens han correspost viure i dels problemes que ens cal abordar, perquè ara, com deia el poeta, «assumirem la veu d'un poble i serem per sempre la veu del nostre poble.
»

Moltes gràcies.

(Aplaudiments)

Jurament o promesa d'acatament de la Constitució i de l'Estatut d'autonomia

El senyor president de la Mesa d'Edat:

Seguidament, i d'acord amb l'article 6.
1 del Reglament de les Corts Valencianes, procedirem al jurament o promesa de tots els diputats i diputades d'acatar la Constitució espanyola i l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana.
En primer lloc, jurarem els membres de la Mesa.

Jo, Vicent Soler i Marco, promet que aitant que tindré el càrrec de diputat acataré la Constitució i l'Estatut d'autonomia sense engany i guardaré fidelitat a la Generalitat Valenciana.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Jo, Aitana Joana Mas Mas, promet que aitant com tindré el càrrec de diputada acataré la Constitució i l'Estatut d'autonomia sense engany i guardaré fidelitat a la Generalitat Valenciana.

El senyor secretari de la Mesa d'Edat:

Jo, Jesús Salmerón Berga, promet que aitant com tindré el càrrec de diputat acataré la Constitució i l'Estatut d'autonomia sense engany i guardaré fidelitat a la Generalitat Valenciana.

El senyor president de la Mesa d'Edat:

Ara tots vostés seran cridats per ordre alfabètic i prestaran jurament o promesa d'acatar la Constitució espanyola i l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana.

Per tant, demane als senyors diputats i les senyores diputades que es posen d'en peus, conforme siguen anomenats per la secretària de la Mesa i formulen la seua afirmació de promesa o jurament d'acatament.

La fórmula històrica procedent de les Corts Forals i que el Reglament de les Corts Valencianes fa seua és la següent: «Jureu o prometeu que aitant com tindreu el càrrec de diputat o diputada acatareu la Constitució espanyola i l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana sense engany i guardareu fidelitat a la Generalitat?
»

Senyora Mas, pot procedir.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Aguirre Larrauri, José Luis.

El senyor Aguirre Larrauri:

Sí, juro por Dios y por España.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Álvaro Cerezo, Mònica.

La senyora Álvaro Cerezo:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Andrés Sanchis, Concha.

La senyora Andrés Sanchis:

Sí, prometo.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Arques Cortés, Vicent.

El senyor Arques Cortés:

Sí, prometo.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Arquillos Cruz, Luis.

El senyor Arquillos Cruz:

Sí, prometo.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Bachero Traver, Belén.

La senyora Bachero Traver:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Ballester Espinosa, Adrián

El senyor Ballester Espinosa:

Sí, juro.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Barceló Chico, Ana.

La senyora Barceló Chico:

Sí, prometo.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Barrachina Ros, Miguel.

El senyor Barrachina Ros:

Sí, juro.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Bastidas Bono, Elena María.

La senyora Bastidas Bono:

Sí, jure.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Bellver Casaña, Jorge.

El senyor Bellver Casaña:

Sí, jure.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Besalduch Besalduch, Ana María.

La senyora Besalduch Besalduch:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Blanch Marín, Ernesto.

El senyor Blanch Marín:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Blanes León, Estefanía de los Reyes.

La senyora Blanes León:

(Inintel·ligible) …

 sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Boix Pastor, Alfred.

El senyor Boix Pastor:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Bonig Trigueros, Isabel Plácida.

La senyora Bonig Trigueros:

Sí, juro.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Bravo San Estanislao, Gabriela.

La senyora Bravo Sanestanislao:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Caballero Hueso, Mercedes.

La senyora Caballero Hueso:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Caballero Montañés, Juan Carlos.

El senyor Caballero Montañés:

Sí, juro.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Cabedo Laborda, Cristina.

La senyora Cabedo Laborda:

Sí, promet, per continuar 

(inintel·ligible) …

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Calvo Alfonso, David.

El senyor Calvo Alfonso:

Sí, prometo.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Cantó García del Moral, Toni.

El senyor Cantó García del Moral:

Sí, prometo.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Carrasco Torres, Felipe Javier.

El senyor Carrasco Torres:

Sí, jure.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Castelló Sáez, Alfredo Cesáreo.

El senyor Castelló Sáez:

Sí, jure.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Catalá Verdet, María José.

La senyora Catalá Verdet:

Sí, jure.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Cerdán Martínez, Ana María.

La senyora Cerdán Martínez:

Sí, prometo por Dios y por España.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Chulvi Español, José Francisco.

El senyor Chulvi Español:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Ciscar Bolufer, José.

El senyor Ciscar Bolufer:

Sí, jure.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Climent González, Rafael.

El senyor Climent González:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Criado Gonzálbez, Ángeles.

La senyora Criado Gonzálbez:

Sí, juro por Dios y por España.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Del Pozo Querol, Eduardo.

El senyor Del Pozo Querol:

Sí, juro.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Díaz González, Elisa.

La senyora Díaz González:

Sí, juro.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Escrig Monzó, María Sabina.

La senyora Escrig Monzó:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Esteve Aparicio, Carlos.

El senyor Esteve Aparicio:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Fernández García, Vicente.

El senyor Fernández García:

Sí, prometo.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Ferrer Matvieychuc, Graciela Noemí.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Ferri Fayos, Francesc Xavier.

El senyor Ferri Fayos:

Pels nostres drets i llibertats, sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Gabarda Ortín, Cristina.

La senyora Gabarda Ortín:

Sí, prometo.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

García Gomis, David.

El senyor García Gomis:

Sí, juro por Dios y por España.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

García Guasp, Patricia.

La senyora García Guasp:

Sí, jure.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Gascó Enríquez, Beatriz.

La senyora Gascó Enríquez:

Sí, juro.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Gascó Verdier, Beatriz.

La senyora Gascó Verdier:

Sí, promet seguir treballant per una mare terra viva i 

(inintel·ligible) …

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Gil García, Francisco.

El senyor Gil García:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Giraldo Jiménez, Yaneth Lucía.

La senyora Giraldo Jiménez:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Gómez Santos, Irene Rosario.

La senyora Gómez Santos:

(Inintel·ligible) …

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Gracia Calandín, Carlos Pablo.

El senyor Gracia Calandín:

Sí,

 prometo.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Ibáñez Bordonau, Rubén.

El senyor Ibáñez Bordonau:

Sí, juro.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Laguna Asensi, Carlos.

El senyor Laguna Asensi:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Lima Gozálvez, María Pilar.

(Algú diu: «Un moment, per favor, un moment.
»)

La senyora Lima Gozálvez:

Sí, prometo.
Y prometo seguir trabajando para que las instituciones estén siempre al servicio y al lado de la gente para lograr una verdadera sociedad inclusiva que represente a toda su diversidad y cumpla los derechos humanos.

El senyor president de la Mesa d'Edat:

Pot continuar, senyora Mas.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Llanos Pitarch, José María.

El senyor Llanos Pitarch:

Sí, juro por Dios y por España.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Llopis Pascual, Fernando Enrique.

El senyor Llopis Pascual:

Sí, jure.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Martín Pérez, Sandra.

La senyora Martín Pérez:

Sí, prometo.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Martínez Dalmau, Rubén.

El senyor Martínez Dalmau:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Martínez Fuentes, Luis.

El senyor Martínez Fuentes:

Sí, jure.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Martínez Ortega, José Antonio.

El senyor Martínez Ortega:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Martínez Ramírez, Carmen.

La senyora Martínez Ramírez:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Martínez Ruiz, Ferran.

El senyor Martínez Ruiz:

(Inintel·ligible) … sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Marzà Ibáñez, Vicent.

El senyor Marzà Ibáñez:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Massó Linares, María de los Llanos.

La senyora Massó Linares:

Sí, juro por Dios y por España.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Mata Gómez, Manolo.

El senyor Mata Gómez:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Menor Lucas, Rosa María.

La senyora Menor Lucas:

Sí, prometo.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Merino Peña, Ruth María.

La senyora Merino Peña:

Sí, prometo.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Mezquita Juan, María Luisa.

La senyora Mezquita Juan:

Sí, jure.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Morera i Català, Enric Xavier.

El senyor Morera i Català:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Muñoz Lladró, José.

El senyor Muñoz Lladró:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Muñoz Pérez, David.

El senyor Muñoz Pérez:

Sí, juro por Dios y por España.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Mustafá Ávila, Rosa de Falastín.

La senyora Mustafá Ávila:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Nadal Sendra, Josep Ramon.

El senyor Nadal Sendra:

Sí, promet per imperatiu legal.

(Remors)

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Oltra Jarque, Mónica.

La senyora Oltra Jarque:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Ortiz Vilella, Eva.

La senyora Ortiz Vilella:

Sí, juro.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Pascual Pérez, Miguel.

El senyor Pascual Pérez:

Sí, juro por Dios y por España.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Pérez Fenoll, Manuel.

El senyor Pérez Fenoll:

Sí, jure.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Pérez Garijo, Rosa.

La senyora Pérez Garijo:

(Inintel·ligible) …

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Peris Cervera, Rosa.

La senyora Peris Cervera:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Peris Navarro, María del Carmen.

La senyora Peris Navarro:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Pineda Cuenca, Manuel.

El senyor Pineda Cuenca:

Sí, prometo.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Pla Herrero, Jesús.

El senyor Pla Herrero:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Ponce Guardiola, Juan Ignacio.

El senyor Ponce Guardiola:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Puig i Ferrer, Ximo.

El senyor Puig i Ferrer:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Quiles Bailén, María.

La senyora Quiles Bailén:

(Inintel·ligible) …

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Robles Galindo, Carmen Luisa.

La senyora Robles Galindo:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Rodríguez Armigen, Cristina.

La senyora Rodríguez Armigen:

Sí, prometo.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Roglá Benedito, Vicente Manuel.

El senyor Roglá Benedito:

Sí, juro por Dios y por España.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Rovira Jover, José Antonio.

El senyor Rovira Jover:

Sí, juro.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Rubio Delgado, Francisco.

El senyor Rubio Delgado:

Sí, prometo.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Salvador Rubert, María José.

La senyora Salvador Rubert:

Sí, prometo.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Sellés Quiles, Jesús.

El senyor Sellés Quiles:

Sí, prometo.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Serna Serrano, Toñi.

La senyora Serna Serrano:

Sí, prometo.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Soler Azorín, Laura.

La senyora Soler Azorín:

(Inintel·ligible) … sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Tena Sánchez, José Silverio.

El senyor Tena Sánchez:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Tormo Moratalla, Emigdio.

El senyor Tormo Moratalla:

Sí, juro.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Torres García, Nathalie.

La senyora Torres García:

Sí, promet.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Vega Campos, Ana.

La senyora Vega Campos:

Sí, juro por Dios y por España.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Ventura Campos, Mercedes.

La senyora Ventura Campos:

Sí, prometo.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Woodward Poch, Antonio Joaquín.

El senyor Woodward Poch:

Sí, juro.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Zaplana López, José Juan.

El senyor Zaplana López:

Sí, juro.

La senyora secretària de la Mesa d'Edat:

Ja està, president.

El senyor president de la Mesa d'Edat:

Moltes gràcies, senyora Mas.

Ha finalitzat l'acte de jurament o promesa i, per tant, pertoca ara elegir els membres de la Mesa de les Corts Valencianes.

De conformitat amb l'article 37.
1 del Reglament de les Corts Valencianes, els diputats i diputades podran presentar a la mesa candidatures per a la presidència de les Corts Valencianes.
Per tant, suspendrem la sessió uns minuts perquè els diputats i diputades puguen presentar candidatures utilitzant els models que s'han facilitat.

Moltes gràcies.

(Se suspén la sessió durant uns minuts)

Elecció del president o de la presidenta de les Corts Valencianes

El senyor president de la Mesa d'Edat:

Es reprèn la sessió.

Senyories, s'han presentat dos candidatures a la presidència de les Corts.
La candidatura del senyor, de l'il·lustre diputat, Enric Morera i la candidatura de l'il·lustre diputat José María Llanos.

Per tant, vostés votaran el que creguen convenient, però hi han dos candidats.

(Rialles) El secretari Jesús Salmerón llegirà…, ja he llegit les candidatures i, per tant, cridarà als diputats i diputades per ordre alfabètic.

Vull recordar que només es consideraran vots vàlids els emesos a favor d'alguna de les candidatures presentades.
Qualsevol altra inscripció serà vot nul.
Queda clar?

Doncs, senyor Salmerón, procedisca.

(El secretari de la Mesa d'Edat, senyor Jesús Salmerón Berga, crida els diputats i les diputades per ordre alfabètic per tal de realitzar la votació nominal)

(El president de la Mesa d'Edat, senyor Vicent Soler Marco, llig cadascuna de les paperetes depositades en l'urna)

… senyories, el resultat de l'elecció del president de les Corts Valencianes de la desena legislatura dóna el següent resultat, l'escrutini: 52 vots, Enric Morera.
10, José María Llanos.
Blanc, 37.
Per tant, senyor Enric Morera 

(aplaudiments), ha sigut elegit president de les Corts Valencianes.

De conformitat amb el que establix l'article 37.
2 del Reglament de les Corts Valencianes, diputats i diputades podran presentar a la Mesa candidatures per a les dues vicepresidències de les Corts Valencianes.
Cada candidatura ha d'estar integrada per dues persones de diferent sexe.

Per tant, suspenc de bell nou la sessió perquè se presenten les candidatures.

(Se suspén la sessió durant uns minuts)

Elecció dels vicepresidents o de les vicepresidentes de les Corts Valencianes

El senyor president de la Mesa d'Edat:

Reprenem la sessió.

Pertoca ara l'elecció de vicepresidents o vicepresidentes.

El secretari Jesús Salmerón llegirà les candidatures presentades.

Vull recordar que també ací, com passarà en l'elecció de secretaris, només es consideraran vots vàlids els emesos a favor d'alguna de les candidatures presentades.

Els diputats disposen de paperetes on podran votar una de les candidatures presentades i les depositaran en l'urna…, en esta urna.

Senyor Salmerón.

El senyor secretari de la Mesa d'Edat:

Sí.
S'han presentat tres candidatures per a la vicepresidència primera i per a la vicepresidència segona.
La primera, encapçalada per María José Salvador i Vicent Arques; la segona, per Jorge Bellver i Elena Bastidas… -sí, ¿no?
Senyora Bastidas-, i la tercera, per Llanos Massó i Vicente Manuel Roglá.

(Remors)

El senyor president de la Mesa d'Edat:

Bé… és una diputada.
Llanos és una diputada.

El senyor secretari de la Mesa d'Edat:

És que com no ha ficat el nom, no sabem…

El senyor president de la Mesa d'Edat:

Ha ficat…, és el nom.
Per favor, la diputada Llanos… s'identifica?
Molt bé.
És que per la coincidència del nom i del cognom… 

(Veus) Moltes gràcies, moltes gràcies.

El senyor secretari de la Mesa d'Edat:

De totes formes, està mal perquè fica Llanos Massó, i ella no és… Clar, fica Llanos Massó.
No fica el nom complet.
Valdria igual?

El senyor president de la Mesa d'Edat:

És identificable?

El senyor secretari de la Mesa d'Edat:

Sí.

El senyor president de la Mesa d'Edat:

A vore.

(Veus)

Bé, jo crec… jo crec que és suficientment identificable que estiga el nom i el primer cognom, que és Llanos Massó.
D'acord?
Per tant, és correcta la candidatura: és un home i una dona, tal com pertoca.

Perdoneu, però la coincidència de noms i cognoms ha fet dubtar la presidència al respecte.

Per tant, tres candidatures correctament presentades i les diputats i diputades novament votaran a qui creguen convenient.

Molt bé, vinga, doncs comencem a demanar… 

(Veus)

(El secretari de la Mesa d'Edat, senyor Jesús Salmerón Berga, crida els diputats i les diputades per ordre alfabètic per tal de realitzar la votació nominal)

El senyor president de la Mesa d'Edat:

Intentaré ser el més curt possible.
Són candidatures, per tant, diré…

(El president de la Mesa d'Edat, senyor Vicent Marco i Soler, llig cadascuna de les paperetes depositades en l'urna)

El senyor president de la Mesa d'Edat:

Bé, el resultat per a les vicepresidències ha estat el següent: la candidatura de María José Salvador Rubert i Vicent Arques Cortés ha obtingut 52 vots; la candidatura del senyor Bellver i la senyora Elena María Bastidas ha obtingut 37; i la candidatura de la senyora Llanos Massó i de Vicent Manuel Roglá ha aconseguit 10.

Per tant, aplicant el reglament, serà vicepresidenta primera, María José Salvador i, vicepresident segon, senyor Bellver, Jorge Bellver.

(Aplaudiments)

Elecció dels secretaris o de les secretàries de les Corts Valencianes

El senyor president de la Mesa d'Edat:

Procedim a l'última votació d'este matí, que és la de les secretaries de les Corts Valencianes.
Fent ús de l'article 37.
3 del Reglament de les Corts Valencianes, els diputats podran presentar a la Mesa candidatures per a les dues secretaries de les Corts Valencianes, cada candidatura ha d'estar integrada per dues persones de diferent sexe.

Per tant, suspenem la sessió i que es presenten les candidatures.

(El senyor president de la Mesa d'Edat colpeja amb la maceta)

(Se suspén la sessió durant uns minuts)

El senyor president de la Mesa d'Edat:

Bé, l'elecció de les dos secretaries serà del mateix tipus que amb les vicepresidències.
El secretari, Jesús Salmerón, els llegirà ara mateix les candidatures presentades.
I torne a recordar que només es consideraran vots vàlids els emesos a favor d'alguna de les candidatures presentades, que han de dur, com dic, dues persones de diferent sexe.

Per tant, les candidatures quines són, senyor Salmerón?

El senyor secretari de la Mesa d'Edat:

S'han presentat tres candidatures a les dues secretaries: la primera, encapçalada per Carmen Peris Navarro i Luis Arquillos Cruz; una segona candidatura encapçalada per Cristina Cabedo Laborda i Ferran Martínez Ruiz, i una tercera candidatura encapçalada per Miguel Pascual i Ángeles Criado.

El senyor president de la Mesa d'Edat:

Està clar?
Val, pues.

Comencem la votació.
El senyor Salmerón pot començar a cridar a votar els diputats i les diputades.

(El secretari de la Mesa d'Edat, senyor Jesús Salmerón Berga, crida els diputats i les diputades per ordre alfabètic per tal de realitzar la votació nominal)

(El president de la Mesa d'Edat, senyor Vicent Soler i Marco, llig cadascuna de les paperetes depositades en l'urna)

El senyor president de la Mesa d'Edat:

El resultat de la votació és el següent: la candidatura de la senyora Cabedo-Martínez, 52; la candidatura de Carmen Peris i Luis Arquillos, 37; la de Miguel Pascual i Ángeles Criado, 10, i no hi ha cap de nul.

Per tant, serà la secretària primera la diputada Cristina Cabedo i el secretari segon Luis Arquillos.

(Aplaudiments)

Senyories, hem acabat les votacions dels membres de la Mesa de les Corts Valencianes.
I, per tant, proclame membres de la Mesa de les Corts Valencianes: en la presidència, Enric Morera i Català; la vicepresidència primera, María José Salvador Rubert; en la vicepresidència segona, Jorge Bellver Casaña; secretaria primera, Cristina Cabedo Laborda; secretaria segona, Luis Arquillos Cruz.

Poden prendre possessió de la Mesa.

(Aplaudiments)

(Els membres de la Mesa de les Corts Valencianes elegits ocupen els seus llocs)

Jurament o promesa del president de les Corts Valencianes, senyor Enric Morera i Català

El senyor president:

Molt bon dia.

Passarem al jurament.
Jo, Enric Morera i Català, jure i promet que aitant com tindré el càrrec de president de les Corts Valencianes acataré la Constitució espanyola i l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana sense engany i guardaré fidelitat a la Generalitat valenciana.

(Aplaudiments)

Discurs institucional del president de les Corts Valencianes, senyor Enric Morera i Català

El senyor president:

Molt honorable president de la Generalitat.

Honorable vicepresidenta de la Generalitat valenciana.

Honorables consellers.

Espectable secretària i secretari segon.

Excel·lentíssima vicepresidenta primera.

Excel·lentíssim vicepresident segon de la Mesa de les Corts Valencianes.

Honrat lletrat major.

Digníssimes autoritats.

Senyores i senyors.

Gràcies per la confiança dipositada per les persones que m'han votat en esta elecció per a exercir el càrrec de president.
També a totes les persones que han participat en la sessió constitutiva de la desena legislatura.
Seré el president de totes i tots.

Vull també començar felicitant els nous membres de la Mesa, alguns ja ben coneguts, amb els quals espere tindre un treball i una etapa molt fructífera.

No puc oblidar-me dels meus col·legues de la Mesa de l'anterior legislatura, i vull fer un reconeixement públic a Carmen Martínez, a Marc Pallarés, a Emilio Argüeso, a Alejandro Font de Mora, expresident de les Corts Valencianes, i a Irene Gómez, (aplaudiments) els meus companys i companyes de la Mesa.

Em quede amb la seua amistat i el treball compartit fet, que sé que perdurarà en el temps, perquè per damunt de tot, de les sigles i de la legítima confrontació d'idees, es troben les persones.
És la meua manera de pensar i de ser i no vaig a renunciar a ella.
No entenc quan s'utilitza la política per a fer mal a les persones.

Per això els demane, des del primer minut d'esta legislatura, que no passem mai els límits i que utilitzem la paraula no per a ferir o denigrar en clau personal.
Que no es faça mal a les persones.
I per això no permetré mai que eixa pràctica de denigrar a les persones forme part de la política de les Corts Valencianes.
Seré escrupolós i exigent pel nostre bé, pel bé de tots, per dignificar la política i la correcció i les bones formes seran claus.
Ser exemplars si volem ser respectats.

Per exemple, en este clima de diàleg, en la passada legislatura hem tingut molt bona política i ens hem posat d'acord… ens posàrem d'acord tots els grups parlamentaris per a reclamar un finançament just per al poble valencià, així com huitanta declaracions institucionals que signaren tots els grups parlamentaris.

Moderar els debats en la cambra de vegades és una tasca difícil perquè cal trobar un punt d'equilibri.
I segurament perquè he estat un president -alguns de vostés han dit- neutral he tingut crítiques de tots, i està bé perquè ningú queda satisfet i és senyal que s'ha fet bé, sense afavorir ningú, actuant amb neutralitat i justícia.

Allò important és del que es parla ací i no de les formes d'expressar-se, perquè podem ser vehements, podem expressar idees amb duresa, amb convicció, però mai podem faltar el respecte a cap persona.

Senyories, en el treball que comencem i que començaran vostés hui ací trobaran unes persones eficients, professionals i col·laboradors en el bon funcionament d'estes Corts.
Són els treballadors i treballadores d'esta casa, dels quals he aprés també molt en la novena legislatura i sé que estaran totes i tots a l'altura de la legislatura que ara comença.

Dels presents, tots els que em coneixen saben que la meua passió és el debat i el bon parlamentarisme, és el meu currículum vital, com ho és també saber callar, ser responsable per ser coherent i lleial a les idees, als companys i al projecte polític des de l'abnegació, des del treball i sense ser cap obstacle, més bé un instrument al servei del poble valencià.

I estar al servei del poble valencià és creure en la seua història, en la seua idiosincràsia, en les seues institucions.
Som les Corts Valencianes, la màxima expressió de la democràcia del poble valencià, els que som un parlament triat directament pel poble valencià.

Per tant, la importància de les Corts, com dels seus principals òrgans rectors, i ací tenim present els representants dels òrgans rectors, com la Mesa, la Junta de Síndics, no es pot considerar mai com un menyspreu.

Estos dies s'ha posat en joc el prestigi d'esta institució parlamentària, i això no mos ho podem permetre, la importància de les institucions, la importància de les Corts Valencianes.

Jo vinc d'una generació en què lluitàrem activament per la llibertat, l'amnistia i l'Estatut d'autonomia.
De la continuació del treball de tantíssimes persones, com ha posat hui de manifest Vicent Soler en el seu discurs, tenim les Corts Valencianes.
Vam lluitar per l'Estatut, per l'amnistia, per la llibertat, per la democràcia, i tinguérem la Constitució que empara la nostra autonomia.
Sóc d'eixa generació, que sap molt bé com ha costat recuperar les institucions del nostre autogovern valencià i tot allò que representa.

Per això, per eixa tradició, per eixa transcendència, per eixa història, pel seu simbolisme i pel que representen, efectivament, els demane a tots vostés, il·lustres diputats i diputades, el decòrum que correspon a totes les seues intervencions i actuacions, perquè són vostés els representants electes del poble valencià.

Els parlamentaris s'han d'expressar dins d'este recinte i no pot ser competir per la tendència en les xarxes socials i per tindre una màxima audiència com si es tractara d'un plató o un reality show.
Tenim bons professionals de la comunicació que sabran traduir i expressar als seus lectors, als seus oients, als seus televidents, amb el màxim rigor, el que ací decidim i anem acordant.
Són excel·lents professionals, que formen part necessària d'este parlament per a tindre la nostra difusió.

Els demane que siguen conscients del seu paper, de la seua importància i de l'enorme responsabilitat que ens recau des de hui i des del final d'esta legislatura.
Recau sobre els nostres muscles, sobre la nostra consciència i sobre el nostre honor.

I m'hauran de permetre una altra cita, la de l'il·lustre diputat que ja no ens acompanya, Fernando Delgado, que va presidir la Mesa d'Edat en la constitució d'estes Corts en la passada legislatura, i tinc molt present les paraules que ens va dir.
Ell ens va dir: «Esta comunidad es un espacio abierto en el que cabemos todos los que queramos ser miembros dignos de una familia honrada.
Y como tales tenemos que trabajar todos y todas con decencia frente a la indecencia, con justicia como bandera, y la igualdad como objetivo.
» Faig meues estes paraules.

D'esta desena legislatura els puc assegurar que és objectiu meu millorar el camí traçat en els últims quatre anys.
Cal continuar acostant les Corts Valencianes a la societat, fer-la més propera, donar a conéixer les nostres funcions i el nostre treball.
Cal obrir més les nostres portes de bat a bat a tots els col·lectius, a tots els representants de la societat civil per a escoltar-los i per a actuar des del parlamentarisme en la recerca de solucions que reclama el nostre poble.

De fet, estes Corts compten amb diputades i diputats valents i valentes que malgrat els problemes que poden sorgir en la seua plena inclusió han tingut el coratge d'arribar ací.
Són un exemple de superació.
Moltes gràcies pel vostre exemple i per la vostra superació i exemple vital: Laura, Pilar, Carlos i Silverio.

(Aplaudiments)

Malgrat que tots els informes tècnics dels arquitectes de la Generalitat ens diuen que les Corts són accessibles, hem d'anar més enllà per fer que la societat també vaja més enllà.
Per això els anuncie que lideraré des de la mesa totes les adaptacions d'accessibilitat a les Corts per a ser un exemple a seguir i referent a tindre en compte.

També tenim l'oportunitat per a liderar des d'esta…, ací, des d'esta institució, l'aplicació de bones pràctiques en matèria d'estalvi energètic, de reciclatge i promoció… I promoció, també, i protecció mediambiental.
Cal també propiciar, d'una vegada per totes, la recuperació del dret civil valencià.

Eixa exemplaritat també ha d'estar en l'ús dels recursos públics.
Sabem tots la demanda social de plena transferència, transparència, i de l'ús dels recursos dels grups parlamentaris.
És reiterada la presència dels mitjans de comunicació de notícies sobre la falta de transparència en les subvencions destinades als grups.
I no s'entén que en el lloc on es dicten normes d'obligat compliment per a empreses, per a particulars, no s'aplique la mateixa normativa que exigim a estes entitats.

Des de la passada legislatura, totes les despeses de Les Corts es poden consultar a la pàgina web, seguint la norma de comptes oberts, departament per departament, euro a euro.
Hem rebut queixes de ciutadans davant la Sindicatura de Greuges, ho reclamen els informes de Sindicatura de Comptes.
Tot açò ajuda a millorar el prestigi de la institució.

Sé que tot el món parla d'una legislatura difícil.
Però jo els he de dir que pot ser una legislatura molt productiva i podem continuar millorant els objectius que ens hem marcat, una legislatura que estiga a l'alçada dels reptes del parlamentarisme del segle XXI.
La institució que representem té segles d'història i té un futur molt gran per construir si treballem i anem tots junts.

Som un gran poble.
Jo, de fet, vinc del poble d'Oliva.
Es troba ací entre mosatros el seu alcalde, David González.
Però som un gran poble, treballador i festiu, obert i solidari, emprenedor i creatiu.
A nosaltres ens pertoca representar-lo per donar un camí de solució i esperança per construir una societat millor.
Hem de representar-lo bé perquè el nostre poble espera molt de tots nosaltres.

Encete la desena legislatura amb la mateixa il·lusió i convicció que quan vaig arribar per primera vegada a estes Corts.
La política m'ha aportat molt perquè he aprés molt de moltíssima gent, però mantinc intactes els valors que he aprés de la meua família, del meu pare, Francisco, Paco, de ma mare, Ángeles, que està ací present i que sempre em diu, «fes-ho bé i sigues humil».
Són els valors familiars que segurament compartirem.
Són els valors que he transmés als meus fills, també ací presents, a Mariola, a Carme i a Quim, uns valors que he construït gràcies a la col·laboració de la meua parella Tona.
Són valors que ens fan forts: l'esforç, el sacrifici, la humilitat.

La política no és fàcil.
Requerirà de molt de temps.
Vostés ho sabran bé perquè llevaran molt de temps a les seues famílies.
Per això m'alegre molt de tindre hui ací els meus fills, perquè per desgràcia i en moltes ocasions no he pogut jo estar al seu costat quan més ho necessitaven.

Senyories, tenen en mi un servidor públic al seu servei, al servei de la institució, de les Corts Valencianes.

Done per iniciada la dècima legislatura de les Corts Valencianes.

Moltes gràcies.

(Aplaudiments)

Senyories, la presidència accepta l'oferta de servei de les Corts Valencianes i declara obert el període de sessions d'aquesta nova legislatura, la desena.

Queden constituïdes les Corts Valencianes.

D'acord amb l'article 7 del Reglament de les Corts Valencianes, la constitució serà comunicada al rei, al president de la Generalitat, al Senat i al president del govern.

Senyories, és closa la sessió.

(Aplaudiments)

(S'alça la sessió a les 13 hores i 11 minuts)