Economia%2020220308HTML.html





Comissió d'Economia, Pressupostos i Hisenda realitzada el dia 8 de març de 2022.
Comença la reunió a les 10 hores i 31 minuts.
Presideix la diputada senyora Eva Ortiz Vilella.
Reunió número 24/ i II.

La senyora presidenta:

(Inoïble) … Porque… (Rient) ¿Sabe lo que pasa?
 Que ahora os veo raro a todos ahí, juntitos.
(Se sent una veu que diu: «Ahora estamos todos como apelotonados.
») Sí, bueno, la parte buena es que hoy hace un poco de fresco pero, por lo demás, no sé yo…, cómo estará la cosa.

Creo que está el conseller haciendo declaraciones.
No sé si hay alguien que tenga que hacer declaraciones o damos paso a que la secretaria pase lista.
Vale.
Pues, entonces… Buenos días, señora secretaria, cuando usted quiera pasa lista a ver si tenemos cuórum.

Gracias.

La senyora secretària:

Bon dia.

Moltes gràcies, presidenta.

(La secretària passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Hi ha quòrum, senyora presidenta.

La senyora presidenta:

Muy bien.
Muchas gracias.

Bien, pues, como sabéis…, como saben, perdón, esta es una continuación de la comisión anterior.
Tuvimos que suspenderla porque el conseller no podía comparecer la semana pasada y, en cuanto pueda el conseller pasar, que está haciendo declaraciones, pues asistiremos al punto 3, que es la comparecencia del conseller de Hacienda y Modelo Económico para informar sobre los planes de ayuda económica dirigidas a autónomos y empresas impulsadas por la Generalitat Valenciana con el fin de paliar los efectos de la crisis sanitaria provocada por el covid-19, desde la declaración del estado de alarma en marzo de 2020, que incluye las ayudas de apoyo a la solvencia de las empresas englobadas en el plan de ayudas Resistir y Resistir Plus, solicitada a petición propia y también a petición del Grupo Parlamentario Popular, Grupo Parlamentario Vox y Grupo Ciudadanos.

Esos tres grupos dispondrán de seis minutos.
El conseller tendrá intervención por tiempo ilimitado y, el resto de los grupos, tres minutos.

A partir del momento en que el conseller pueda acompañarnos, damos comienzo a la comisión.

Muchas gracias.
(Pausa)

Compareixença del conseller d'Hisenda i Model Econòmic, senyor Vicent Soler i Marco per a informar sobre els plans d'ajudes econòmiques dirigides a autònoms i empreses impulsades per la Generalitat Valenciana amb la finalitat de pal·liar els efectes de la crisi sanitària provocada per la covid-19 des de la declaració de l'estat d'alarma al març de 2020, que inclou les ajudes de suport a la solvència de les empreses englobades en el pla d'ajudes Resistir i Resistir Plus, sol·licitada a petició pròpia (RE números 48.
681 i 48.
747), a la qual s'acumula la sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular per a retre compte de la baixa execució de les subvencions extraordinàries per al suport a la solvència empresarial a la Comunitat Valenciana, en resposta a la pandèmia de la covid-19 del pla Resistir Plus (RE número 48.
715), a la qual s'acumula la sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular per a retre compte de l'execució del pla Resistir Plus i la devolució de fons a l'estat (RE número 48.
762), a la qual s'acumula la sol·licitada pel Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana per a explicar i informar sobre la situació dels ajuts concedits a empreses i persones autònomes per a pal·liar els efectes del coronavirus a l'activitat econòmica (RE número 48.
765) i a la qual s'acumula la sol·licitada pel Grup Parlamentari Ciudadanos per a retre compte de les ajudes a empreses a través del pla Resistir i Resistir Plus (RE número 48.
773)

La senyora presidenta:

Bien, pues ya tenemos al señor Soler con nosotros.
Le damos la bienvenida y nos alegramos mucho de que esté totalmente repuesto porque, después de los portavoces de esta comisión, el que más pasa por aquí es usted.
(Rialles) No sé qué haríamos sin usted en esta comisión.
Así que tiene tiempo ilimitado en la primera y la segunda intervención y tres minutos para el cierre.

Sin más dilación, el señor Soler tiene la palabra.
Cuando usted quiera.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

Moltes gràcies, presidenta.

Bon dia a tots i a totes.

En primer lloc, com no podia ser d'una altra manera, voldria agrair a totes i a tots les mostres d'interés pel meu estat de salut i, les agraïsc, de veritat, de tot cor.

També, i abans d'entrar en matèria, donats els últims imprevistos va i resulta que esta compareixença té lloc el dia de la dona i, precisament, per a una compareixença que, com exposaré a continuació, aborda plans de solvència empresarial i, per tant, aborda el teixit productiu, ocupació i mercat laboral.
Per això, en el dia de hui, vull fer una crida a la reflexió, tant d'actors polítics com de la societat en el seu conjunt, per a reivindicar, tots a una veu, una igualtat d'oportunitats laborals, efectiva i real, que pose fi, d'una vegada per totes, a la bretxa salarial que patixen les dones, una discriminació que no ens permet avançar com a societat.

Així mateix, els anime que totes i tots defensen fortament els drets ja adquirits en matèria d'igualtat enfront de totes les adversitats i aquells que els rebutgen…, davant de tot això, perquè en realitat del que estem parlant són de grans conquestes de la humanitat, grans conquestes que tenim el deure de conservar.

Bé, senyories, entrem en matèria.
Hui compareixc, davant d'esta Comissió d'Economia, Pressupostos i Hisenda, a petició pròpia, encara que, de manera acumulada, a peticions posteriors per part de grups parlamentaris, per a informar i fer balanç de l'evolució dels plans d'ajudes econòmiques dirigides a autònoms i empreses que des de març de l'any 2020 han sigut impulsats per la Generalitat Valenciana amb la finalitat de pal·liar els efectes de la crisi sanitària provocada per la covid incloent-hi, òbviament, les ajudes de suport a la solvència de les empreses englobades i en el pla d'ajudes Resistir de la Generalitat Valenciana i del Resistir Plus que dimana del Reial decret 5/2021, del Govern d'Espanya.

Com saben, sempre vinc a estes Corts amb molt de gust.
Vinc totes les vegades que puc i vostés volen, com molt bé la presidenta ha remarcat ara, que soc el que més xafa esta comissió, i crec que comparéixer davant del parlament és un bon exercici, un bon exercici democràtic i un bon exercici de transparència, de salut democràtica, en definitiva, necessari perquè els valencians i les valencianes puguen conéixer amb tota mena de detalls i tota mena d'explicacions, totes les decisions polítiques i posades en marxa pel Consell.
Més encara davant situacions adverses com les que des de fa ara dos anys ens ha tocat viure.

Precisament esta situació va ser la que en el primer dia hàbil de l'any em va portar a sol·licitar comparéixer davant de vostés.

Això dit, recordem que fa tan sols unes setmanes començàrem un nou any i, amb ell, un nou exercici pressupostari després de l'aprovació d'esta cambra de la Llei 8/2021, de 30 de desembre, de pressupostos de la Generalitat per a l'any 2022.
Uns pressupostos per a un any transcendental.
Transcendental per als valencians i les valencianes en el qual esperem posar fi a la pandèmia, tant de bo, i recuperar les nostres vides en tots els aspectes, des de l'econòmica…, de la vida econòmica, professional, vital, emocional, fins i tot.
A tal fi, el Consell ha destinat la major quantitat de recursos de tota la història, i ho hem fet a través de plans i accions que, a més de pal·liar les conseqüències derivades per la covid-19, suposen una palanca no només per a la recuperació, sinó de canvi en el nostre model productiu i econòmic.
També a la recerca d'una sostenibilitat, competència i resiliència per un mercat que, com la pandèmia ha posat de manifest, és independent, complex i canviant.

Tots eixos plans i accions posats en marxa pel Consell perseguixen un objecte ambiciós: la vida després de la pandèmia ha de ser millor que la que vam deixar l'any 2019.
Però per arribar ací hem hagut d'emprendre moltes iniciatives.
I d'això tracta esta compareixença.

Com saben, el mes de març del 2020 tots els països europeus, sense cap excepció, patíem l'avanç imparable del virus de la covid-19.
En aquells dies, el virus era una malaltia desconeguda, sense tractament, amb alt índex de transmissió i contagi, un virus perillós per a la vida i la salut de tots, especialment dels nostres majors.

Eixa situació ens va obligar a limitar el contacte social i a paralitzar tota vida econòmica no essencial amb l'objectiu de salvar vides i protegir les persones més vulnerables.
Un exercici de solidaritat, mai millor dit, i d'esforç col·lectiu encomiable el qual estic segur que sempre serà agraït i recordat per les generacions presents i futures.

Si bé el govern valencià va avançar-se a la declaració de l'estat d'alarma prenent mesures poc populars, però necessàries, per a combatre l'epidèmia…, recorde que el dia 10 de març de l'any 2020, abans que l'OMS la declarara situació de pandèmia, adoptàrem la decisió de suspendre les Falles i la Magdalena per a protegir la salut dels ciutadans.
Una decisió, òbviament, valenta, perquè no hi havien precedents.

I justament és cert que des de la declaració de l'estat d'alarma, uns dies més tard, per la gestió de la crisi sanitària derivada de la covid-19, el Consell es va posar al capdavant dels governs autonòmics que van adoptar mesures per a mitigar els inevitable efectes econòmics derivats de la pandèmia i garantir la solvència a les nostres empreses i autònoms.

Però no sols això.
Des del primer moment, el Consell, i particularment el nostre president, Ximo Puig, va promoure i defensar, davant del Govern d'Espanya i del Comité Europeu de les Regions, la necessitat d'una resposta conjunta i solidària de la Unió Europea a la crisi del coronavirus a través d'un pla Marshall europeu.
Un pla que, com deia, va reclamar el president de la Generalitat, que distribuirà recursos econòmics als estats membres per a poder fer front als efectes econòmics de la pandèmia.

Com saben, la Unió Europea va estar a l'altura d'este repte històric âcosa que en altres moments no ho havia estatâ i al juliol del 2020 va aprovar un pla de reconstrucció europeu, com el que tant reclamàrem des d'ací, dotat de 750.
000 milions, uns fons europeus gestionats a través del pla de recuperació i resiliència d'Espanya, I-React, que tenen com a objectiu incrementar les inversions públiques i escometre reformes que contribuïxquen tant a la recuperació de l'economia i l'ocupació com a la transició ecològica i digital.

Però avui, avui, l'objecte de la compareixença és explicar les mesures que ens han permés arribar fins ací, totes les mesures anteriors.
Com dic, entre el mes d'abril i maig de 2020, la Generalitat va aconseguir rebre 1.
998 milions de liquiditat del Govern d'Espanya.
Molt important esta primera xifra que estic donant.
Liquiditat: en aquell moment la meua demanda davant de la ministra d'Hisenda era liquiditat, perquè els nostres proveïdors pogueren, en esta lògica de no haver de tancar…, la primera urgència, la liquiditat.
I, de fet, eixe avanç de liquiditat de quasi dos mil milions provinents d'un avanç del pla ordinari d'ingressos addicionals per a l'actuació enfront de la covid, així com un FLA extraordinari dotat de 1.
559 milions el mes de juny de 2020, tot això era liquiditat que s'avançava des del mes de juliol al mes d'abril i al mes de març.

Però, és més, el govern central també va respondre a les demandes de les comunitats, mitjançant un fons covid-19, que suposaven la major transferència de recursos no reemborsables del govern central a les comunitats autònomes, al marge del sistema de finançament; en el cas de la comunitat, en el 2020, vam rebre un primer fons covid amb una dotació de 1.
486 milions i, en el 2021, una segona dotació de 1.
400.
Unes mesures necessàries amb què el govern central va garantir a les comunitats autònomes que tinguérem recursos per a fer front a l'impacte de la pandèmia i poder prestar els serveis públics de qualitat.

Estàvem davant d'una actuació conjunta i coordinada com mai s'havia fet anteriorment entre govern central, institucions europees i comunitats autònomes, amb l'objectiu de posar a disposició els recursos econòmics a les institucions que gestionaven de forma directa la pandèmia, tot a la fi de garantir els serveis públics essencials i salvar el teixit productiu, garantir els serveis públics essencials i salvar el teixit productiu mentre durara la crisi sanitària i especialment en els pitjors moments d'esta, moments que, en el cas de la Comunitat Valenciana, desgraciadament, van arribar en el primer trimestre de l'any 2021 amb la tercera onada del virus.

Precisament, va ser en eixe context, fa ara poc més d'un any, quan la Generalitat, en resposta als pitjors moments de la pandèmia, va posar en marxa un dels plans de suport més importants per a la solvència empresarial valenciana, anomenat pla Resistir.
Un pla de xoc propi, dic amb fons propis, amb la finalitat de minimitzar al màxim les conseqüències de la pandèmia i garantir la resistència i recuperació del nostre teixit productiu i, per tant, de l'economia i l'ocupació valenciana; és a dir, evitar que baixaren la persiana -el pitjor que li pot passar a una empresa és que baixe la persiana, perquè haver d'obrir-la costa molt-.
Un programa que va estar centrat en l'ajuda econòmica als sectors més afectats per les restriccions sanitàries, els quals se van vore obligats a tancar els seus negocis, a reduir els seus horaris d'obertura o a limitar la seua activitat, amb les pèrdues econòmiques que inevitablement va ocasionar.
Ajudes que eren compatibles amb altres subvencions, que quede clar, ingressos o recursos procedents de qualsevol administració o institució per a la mateixa finalitat.

A més, este pla Resistir va ser un pla dinàmic, que s'adaptava a les circumstàncies concretes de l'evolució de la pandèmia i consensuat amb els sectors afectats.
Per això, al principi va comptar amb sis línies d'ajudes específiques i 340 milions, però que va acabar ampliant-se fins a deu línies, amb prop de cinc-cents milions, unes línies del pla Resistir que passe a desenvolupar breument.

Primera línia, les ajudes parèntesi, aprovades a través del Decret llei 1/2021, del 22 de gener, del Consell.
Unes ajudes d'urgència dotades amb 160 milions per a atendre les necessitats i aconseguir la reactivació del teixit productiu dels municipis de la Comunitat Valenciana, enfront de les conseqüències econòmiques derivades de la covid-19.
Unes ajudes que es van desenvolupar a través d'un important exercici de cogovernança i participació entre les administracions, la local i l'autonòmica, ja que l'import total del programa va ser assumit conjuntament per la Generalitat, amb 100 milions, les diputacions, amb 36, i els ajuntaments, amb 24 milions.

Però no sols això, sinó que diputacions i ajuntaments, per ser les administracions més pròximes als ciutadans, van ser protagonistes en la gestió d'estes ajudes i que, d'acord a criteris tècnics, van ser distribuïdes per províncies sobre la base dels afiliats a la seguretat social i d'esta manera van correspondre: 76 milions a la província de València, 47,5 % del total; 65,4 a la província d'Alacant, 40,9 % del total; i 18,6 milions a la província de Castelló, 11,6 % del total.
Un programa on el Consell va posar a disposició dels ajuntaments el cent per cent de l'import total dels 100 milions previstos i que suposa que, des de la Generalitat, vàrem complir amb una plena execució, si bé alguns municipis no van a aconseguir executar la totalitat del pla d'ajudes parèntesi dins del seu àmbit territorial, per la qual cosa, en l'actualitat, l'execució i pagament de les ajudes parèntesi ascendix al 89,6 %, amb 143,43 milions, unes xifres que estan a l'espera que alguns ajuntaments tramiten la justificació de les ajudes a la Generalitat valenciana i que, conseqüentment, després d'aquest tràmit, és previsible que l'execució total puga elevar-se per damunt del 92 %.

Segona línia, ajudes directes a autònoms i empreses.
El segon decret de les ajudes del pla Resistir, el Decret 17/2021, del 29 de gener, del Consell, i la seua modificació va suposar la dotació de 51,5 milions per a la concessió directa d'ajudes a empreses i persones treballadores autònomes afectades per la covid dels sectors de l'hostaleria, allotjament i restauració, agències de viatge, activitats artístiques, recreatives i d'oci.
Un pla d'ajudes directes que, independentment de la grandària de l'empresa, s'assignà una quantitat fixa de 600 euros per a cadascun dels seus treballadors autònoms, fins a un màxim de 12.
000, i que va concloure amb l'assignació i pagament de més de 50,5 milions a autònoms i empreses, el que suposa el 98,5 % sobre l'import total de 51,5.

Tercera línia, les ajudes complementàries d'ERTO.
Si bé el Consell va anar més enllà de les ajudes a empresaris i autònoms i mitjançant un decret, el 18/2021, de 29 de gener, del Consell, va convocar una línia d'ajudes directes i complementàries als treballadors afectats per ERTO, amb una quantitat inicial de 17 milions, que acabaria ampliant-se, per Decret llei 17/2021, del 10 de desembre, del Consell, fins als 27,85.
Evidentment, esta convocatòria no correspon en si amb una ajuda directa a autònoms i a empreses, però sí afecta de manera molt positiva sobre elles, perquè van dirigides a un element fonamental per al funcionament i viabilitat d'una empresa: el seu capital humà, els seus treballadors i les seues treballadores.

Amb estes ajudes complementàries a treballadors en ERTO, amb quasi vint-i-huit milions, el Consell es va bolcar amb els treballadors i treballadores, amb la finalitat d'augmentar les prestacions que aquestes percebia de la seguretat social, mitjançant l'abonament un complement, fins als 300 euros.
Un abonament complementari que estava dirigit tant als treballadors i les treballadores que encara es troben en una situació d'ERTO com als qui, a la data, podien vore's afectats pels nous impediments o limitacions en el desenvolupament de l'activitat econòmica normalitzada.
Una mesura que ha sigut un èxit, sincerament; hem abonat als treballadors de la Comunitat Valenciana el cent per cent de les quantitats, tant les inicials com les posteriorment ampliades.
L'èxit ha sigut tal que, amb posterioritat, altres comunitats autònomes han adaptat esta mesura en termes similars, però ni amb el pressupost ni amb la rapidesa de la nostra comunitat autònoma.
I és que, a diferència d'altres comunitats, ací es va donar una peculiaritat que mereix destacar-se.
Quina és?
Que les ajudes complementàries d'ERTO es van concedir als treballadors i treballadores valencianes de manera directa, sense que els beneficiaris hagueren de fer cap tràmit per a percebre-les, gràcies a l'eficaç gestió i treball coordinat del Sepe i l'Agència Tributària Valenciana.

Quarta línia, les ajudes extraordinàries a autònoms.
Seguint amb les ajudes de solvència, mitjançant el Decret 22/2021, de 5 de febrer, vàrem aprovar la convocatòria d'ajudes extraordinàries a autònoms que, a l'inici, ascendien als 8 milions, però que, amb el Decret 17/2021, de 10 de desembre, es va incrementar la dotació fins a 8,75 milions.
Esta ajuda suposava equiparar les persones autònomes de qualsevol sector amb les ajudes abans citades per als treballadors d'ERTO, si bé en aquest cas s'exigia que prèviament hagueren sigut beneficiaris de les prestacions extraordinàries covid-19 de la seguretat social amb motiu de la pandèmia.

De manera similar als treballadors en ERTO, aquesta ajuda suposava el pagament d'un complement fins als 300 euros.
I també vam aconseguir el cent per cent d'execució, amb unes xifres destacades en la província d'Alacant, on els seus autònoms van rebre un total superior als quatre milions.

Cinquena línia, els préstecs bonificats amb ajuda directa de l'IVF.
Per la seua banda, l'Institut Valencià de Finances, a la fi del mes de gener del 2021, va articular un total de 50 milions, amb la línia batejada com Horeca.
Una línia amb la qual el Consell proporcionava, en un sol tràmit administratiu, la liquiditat urgent que necessitaven les empreses, amb un termini de cinc anys per a la devolució i un de carència; al mateix temps, una ajuda directa de fins un 30 % de l'import sol·licitat per a compensar-les per les restriccions sanitàries a causa de la pandèmia.

Davant l'acolliment tan favorable d'esta línia, en la qual, en tan sols un mes i mig, ja havíem aprovat 352 préstecs bonificats, per import de 23,3 milions, es va procedir a la successiva ampliació, tant en la quantitat com en els sectors, incloent-hi, fins i tot, fons europeus amb els préstecs bonificats del React-EU Feder i amb l'aprovació de la línia Renàixer, tot fins a fer una dotació total de 150 milions en préstecs bonificats, 150 milions.
Amb això, suposa una execució total de préstecs bonificats de l'IVF del 276 % sobre les quantitats inicials, 276 %, i en termes d'aprovació per la Societat de Garantia Recíproca; és a dir, un total de 137,17 milions per a 2.
188 empreses, amb un 91,4 % d'execució si prenem com a referència el conjunt d'ampliacions, amb les quals, com he dit, vam arribar a 150 milions, i en el qual s'han beneficiat 2.
188 empreses.

Sisena línia, els préstecs participatius -no els bonificats, participatius-, també de l'IVF.
D'altra banda, l'IVF també va aprovar una línia de préstecs participatius, dotada amb 50 milions, per a la solvència dels negocis amb insuficiència de recursos, uns préstecs en resposta a la crisi sanitària que, junt amb el fons valencià de resiliència, els quals també inclouen participatius, acabarien aprovant-se per la SGR un total de 17,1 milions, el 34,2 % de les previstes inicialment.

Setena línia, les ajudes al sector de l'oci nocturn.
Per la seua banda, el Consell, a través del Decret 29/2021, del 19 de febrer, i dins del pla Resistir, també va aprovar una concessió directa de 8 milions en ajudes a autònoms i empreses explotadores d'establiments públics d'oci nocturn, entre les quals es troben pubs, cafés cantant, cafés concert, cafés teatre, discoteques, sales de ball i sales de festa.
Un sector molt important que ha sigut colpejat durament durant la pandèmia i que ha patit les conseqüències més greus.
El Consell ha estat conscient d'això i, fins i tot, va procedir a augmentar les quantitats de les ajudes previstes inicialment, fins a fixar-les en els 12,8 milions, amb l'aprovació del Decret 93/2021, de 8 de juliol.

Doncs bé, al tancament de l'exercici, s'havia executat i pagat a les empreses i autònoms del sector de l'oci nocturn més de dotze milions, és a dir, un 153 % respecte de la quantitat inicial i per damunt del 96 % de les ajudes respecte a la quantitat modificada, i amb un benefici de més de mil empreses i persones físiques valencianes: 787 pubs i cafés, 235 discoteques, amb una repercussió molt destacada, com és obvi, a la província d'Alacant, on es va destinar un import superior als 5,5 milions.

Huitena línia, les ajudes a artesania.
D'altra banda, el Consell va dissenyar una línia específica d'ajudes a l'artesania, amb la finalitat de mitigar els efectes de la pandèmia i garantir la supervivència d'estos treballs que tant signifiquen per a la nostra cultura i tradició, vinculats molts d'ells a les nostres festes, les nostres festes que s'havien suprimit.
Aquesta convocatòria, amb 7 milions, estava destinada a aquells autònoms i pimes artesanes que estigueren en possessió del document de qualificació artesana o que estigueren en condicions d'obtindre'l en data de finalització del terme de sol·licituds, sempre que s'haguera patit una reducció almenys del 30 % dels ingressos respecte de l'exercici 2019.
El resultat va ser l'atenció de totes les sol·licituds que complien els requisits, amb el pagament de quasi quatre milions, que suposa una execució del 56 % respecte de l'import destinat a la convocatòria.

Novena línia, les ajudes al sector del taxi.
Finalment, dins del pla Resistir, també es van atendre de manera específica les necessitats dels autònoms i empreses vinculades al transport ciutadà, a conseqüència de la covid-19.
A través de l'Ordre 1/2021, de 15 de febrer, de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, es van aprovar les ajudes al sector del taxi, amb un import total de 4,75 milions i el tancament de l'exercici es va saldar amb una plena execució, el cent per cent.
Això suposa que quasi cinc milions van ser distribuïts entre posseïdors d'una autorització VT, radicada a la Comunitat Valenciana, visada i en vigor en el moment de la sol·licitud.

Desena línia, les ajudes al transport regular.
Finalment, a través del Decret llei 15/2021, de 15 d'octubre, del Consell, es va procedir a una línia d'ajudes a les empreses concessionàries que presten transport públic regular de viatgers per carretera, amb 15 milions.
Estes ajudes tenien la finalitat de garantir la solvència empresarial, la millora de la liquiditat i continuïtat del transport interurbà, com a resposta derivada de la crisi econòmica generada per la covid-19, conseqüència de la reducció extraordinària d'ingressos patida per les empreses de transport, degut a la disminució de la demanda per les restriccions imposades respecte a la mobilitat, i l'increment dels costos suportats, derivats de l'aplicació de desinfecció diària dels vehicles durant l'any 2021.
Al desembre de 2021, l'execució d'aquestes ajudes era del 73,6 %, el que representa més d'onze milions.

Resultats, per tant, del Resistir, després de finalitzar l'exercici 2021, el pla Resistir comptava amb una execució i pagament del 104 % respecte als imports inicial, 104,5 % respecte dels imports inicials total de les convocatòries de les deu línies que acabe d'explicar, que van acabar formant este pla propi de la Generalitat per a pal·liar els efectes de la pandèmia i garantir la solvència i viabilitat de les empreses.
Això suposa que amb el batejat com a pla Resistir es van repartir 417,72 milions entre empreses i autònoms de la Comunitat Valenciana.
Xifra que, com he referit en el bloc de les ajudes Parèntesi, fins i tot podríem millorar pròximament.

Pla Resistir Plus.
Però, a més de tenir actuacions pròpies adaptades per la societat valenciana dins del pla Resistir, a març de 2021 el Govern d'Espanya també va dissenyar un pla per a protegir el teixit productiu i garantir la solvència econòmica de les empreses amb l'aprovació del Reial decret llei 5/2021 de mesures extraordinàries de suport a la solvència empresarial en resposta a la pandèmia.

Un fet que mereix posar en valor, perquè, a diferència de l'anterior crisi econòmica, en esta ocasió el Govern d'Espanya ha estat al costat dels ciutadans, al costat dels problemes.
Mesures per a protegir el nostre sector productiu front a les conseqüències de la crisi sanitària, fons covid per a la solvència de les comunitats autònomes i pressupostos expansius.

Parlem de la norma espanyola del pla Resistir Plus, el Real decret llei 5/2021.
Mitjançant este reial decret llei, de suport a la solvència empresarial, el govern central creava una línia de 7.
000 milions d'euros destinats a ajudes directes de caràcter finalista a autònoms i empreses afectades negativament per les conseqüències de la pandèmia amb la finalitat de satisfer deute i realitzar pagaments a proveïdors i altres creditors financers i no financers pendents de pagament generats entre l'1 de març del 2020 i el 31 de maig del 2021 i que procediren de contractes anteriors al 13 de març del 2021.
Eren unes mesures molt acotades.

Com saben, d'acord amb la norma espanyola, les comunitats autònomes eren les competents per a realitzar les convocatòries, així com per a la tramitació, resolució i abonament de les ajudes dins del seu territori.

A tal fi i amb un fonament tècnic, els 7.
000 milions de la línia de solvència empresarial del govern central es van distribuir en 2.
000 milions exclusivament per a Canàries i Balears i 5.
000 milions per a la resta de comunitats, que, a la seua vegada, mitjançant l'Ordre de 27 de març del Ministeri d'Hisenda, es van individualitzar per territoris, on a la Comunitat Valenciana se li van assignar 647 milions.

Per a la seua execució, seguint els termes establerts en el reial decret llei que acabe d'esmentar, el Consell va aprovar un decret llei, el 7/2021, de 7 de maig, de mesures extraordinàries de suport a la solvència empresarial en resposta a la pandèmia de la covid-19, i el Decret 61/2021, de 14 de maig del 2021, de bases reguladores i convocatòria de les ajudes directes del Govern d'Espanya a la solvència empresarial.
Decret on es va acordar gestionar este programa a la comunitat baix en nom de pla Resistir Plus.
Plus perquè era el segon pla de solvència empresarial en la comunitat, ja que, com he dit anteriorment, a diferència d'altres comunitats, la Comunitat Valenciana ja havia complit prèviament amb el seu pla propi de solvència empresarial anomenat pla Resistir al qual m'he referit i que, de manera exitosa, va mobilitzar, com acabe d'expressar, quasi al voltant de cinc-cents milions.
Si bé, malgrat que la convocatòria i la gestió de les ajudes del pla de solvència espanyol corresponent a les comunitats autònomes…, la gestió de les comunitats autònomes per l'objecte de la convocatòria i els seus límits, venien fixats de manera taxativa per l'article 3 del Reial decret llei 5/2021, una norma estatal.

Només podien ser beneficiaris determinats empresaris i professionals -determinats empresaris i professionals-, aquells que tingueren com a activitat alguna de les previstes en l'annex I del reial decret.
I a excepció de Canàries i Balears, que tenien altres condicions, l'import màxim de l'ajuda estava limitat a 3.
000 euros per a aquells autònoms que tributaren en règim d'estimació objectiva l'IRPF, empreses de nova creació i aquelles que hagueren fet canvis estructurals en una societat mercantil.
I per a aquells que no aplicaren el règim d'estimació objectiva en l'IRPF s'exigia una caiguda superior al 30 % en l'impost sobre el valor afegit de l'any 2020 respecte al declarat l'any 2019 amb el límit d'ajuda de 200.
000 euros.
D'altra banda…, i l'ajuda només podia aplicar-se a determinades despeses.
Les despeses…, quines?
Les despeses subvencionables limitaven el deute pendent amb proveïdors, creditors financers i no financers, sempre que s'hagueren reportat entre l'1 de març del 2020 i el 31 de maig de 2021 i procediren de contractes anteriors al 13 de març del 2021.

A més, el reial decret llei del govern central va establir com a data límit de la concessió de les ajudes el 31 de desembre del 2021.
És a dir, ni la Comunitat Valenciana ni cap altra comunitat tenien decisions sobre l'objecte de la convocatòria d'ajuda a la solvència empresarial del Govern d'Espanya, l'anomenat pla Resistir Plus i, en conseqüència, el Consell no va decidir la quantitat de les ajudes, així com tampoc les activitats inicialment excloses o la naturalesa de les despeses subvencionables.

Això sí, això sí, la Generalitat no es va resignar a ser mera gestora del pla de solvència espanyol i des del primer moment va adoptar una posició protagonista, activa i reivindicativa amb la finalitat d'aprofitar tots els recursos possibles per a les empreses i autònoms valencians.
Exemple: per raó d'interés públic, la Generalitat va procedir a la tramitació d'urgència previst en l'article 33 de la llei de procediment administratiu comú amb mesures de simplificació administrativa i al pagament de les ajudes de forma anticipada, en virtut de l'article 34.
4 de la llei general de subvencions amb exoneració d'aval o garantia.

Vam emprendre totes les tècniques de difusió i divulgació al nostre abast per a promocionar, informar i assistir els ciutadans en el marc d'este programa d'ajudes a la solvència empresarial.
Entre elles, diverses jornades de webinar en les quals van participar més de mil empresaris i empresàries, entitats i professionals de la de l'assessoria fiscal i de la gestió empresarial.

Així mateix, va habilitar un servei de línia amb la gestió de la línia covid d'ajudes directes a autònoms i empreses que comprenia una web informativa actualitzada, un servei d'atenció telefònica i un servei d'atenció a través del correu electrònic.

A més, reivindicàrem front al govern central l'ampliació dels sectors econòmics que podrien beneficiar-se.
Una ampliació que va acabar aprovant-se en dues fases.

Primerament, amb l'adequació dels sectors beneficiaris a la realitat econòmica valenciana.
Actuació amb la qual s'afegiren -atenció- 93 nous sectors que havien patit un impacte significatiu en la seua activitat a conseqüència de la pandèmia als 95 previstos inicialment per l'estat, 93 més els 95, que eren els que s'adequaven a l'estructura productiva valenciana.

I, posteriorment, mitjançant el Decret 12/2021, de 23 de juliol, atés que la pandèmia va continuar exigint l'adopció de mesures de tipus sanitari que afectaven directament o indirectament l'economia valenciana, es va acordar estendre el pla Resistir Plus a tots els sectors d'activitats, amb excepció del sector financer.

De la mateixa manera, el Consell també va sol·licitar al ministeri l'ampliació de l'objecte de les ajudes de suport a la solvència i reducció d'endeutament.
Una altra reivindicació que també acabàrem aconseguint i que aprovàrem per mitjà del Decret 103/2021, de 23 de juliol.
Este decret va incloure la possibilitat d'aplicar les ajudes a la satisfacció dels costos fixos no coberts excloent pèrdues per deterioració de valors puntuals.

A més, el propi govern, mitjançant la disposició addicional tercera del Reial decret llei 17/2021, del 14 de setembre, va ampliar fins al 30 de setembre de 2021 el període de cobertura de les ajudes, i possibilitava la imputació de l'ajuda als costos fixos incorreguts incloent les pèrdues comptables.

Precisament, l'afany del Consell per a distribuir la major quantitat possible de recursos del pla de solvència espanyol entre les seues empreses ens va portar a aprovar tres convocatòries del pla Resistit Plus -tres-, convocatòries que, prèvia autorització per part del ministeri, cada vegada comptaven amb major flexibilització dels requisits i que es va estendre fins al desembre del 2021.
És a dir, fins al límit que ens permetia el Reial decret 5/2021 del Govern d'Espanya.

La primera convocatòria d'este pla Resistir Plus va ser aprovada pel Decret 6/2021, de 14 de març, del Consell, desenvolupant-se durant el mes de juny del 2021 amb les condicions i límits inicialment previstos pel govern central.

La segona convocatòria es va iniciar el dia 28 de juliol de 2021 amb el termini de sol·licitud de cita prèvia i la presentació de sol·licituds es va estendre fins al mes de setembre.

Esta convocatòria va comptar amb dues importants flexibilitzacions a les quals m'he referit anteriorment, tant en l'objecte com en els beneficiaris de la convocatòria.
Està oberta a tots els sectors econòmics, a tots excepte el financer, i ens permetia aplicar les ajudes a costos fixos no coberts.
És a dir, que hagueren sigut determinants de pèrdues comptables.

Si bé amb l'objectiu d'aprofitar al màxim els recursos, el Consell va aprovar una tercera convocatòria a través del Decret 192/2021, de 3 de desembre, que permetera resoldre noves concessions abans que expirara el termini previst pel govern central i fixat en la data del 10 de desembre.

En esta última convocatòria es van tornar a flexibilitzar les condicions per a la concessió de les ajudes si admetien els costos fixos incorreguts encara que no hagueren sigut determinats de pèrdues comptables com a despeses subvencionables; es va incloure l'ampliació del període de cobertura de les despeses subvencionables aprovada pel govern en el seu Reial decret llei 17/2021; es van introduir modificacions en matèria de justificació de les ajudes derivades de l'ampliació de les despeses subvencionables en incloure els costos fixos incorreguts.
I, a més, es va permetre a les empreses que, tenint un resultat net negatiu en el 2019, si no l'havien tingut en el 2018, pogueren acollir-se a aquestes ajudes, sempre que compliren la resta dels requisits.

Vàrem flexibilitzar tot allò que podíem dins dels límits de la llei.
Una interpretació laxa de la llei òbviament, però sense saltar… a l'altra banda de la línia.

A la fi, en el conjunt d'estes convocatòries del pla Resistir Plus, fins al 31 de desembre de 2021 es van aprovar i publicar fins a nou resolucions per un import total de 311 milions, que van comptar amb més de 16.
000 expedients aprovats favorablement, 16.
000 expedients aprovats favorablement.
Amb un especial impacte de rellevància a la província d'Alacant, on empreses i autònoms van rebre un total de més de cent cinquanta milions i on destaca la comarca de la Marina Baixa, òbviament, amb un total de més de cinquanta-quatre milions; seguit de la província de València, amb 135, i dels més de 25,5 milions dels quals s'han beneficiat els autònoms i empreses de la província de Castelló.

En total, encara que de manera provisional per estar a l'espera de superar els terminis per a la interposició i resolució dels recursos ordinaris enfront de les resolucions, podem dir que 6.
714 expedients d'empreses, 68 de grups consolidats i 9.
467 d'autònoms valencians s'han beneficiat del pla Resistir Plus de suport a la solvència empresarial del Govern d'Espanya.
(Algú diu: «¿Puede repetir las cifras?
») Sí, per descomptat.
Només faltava.

Són 6.
714 expedients d'empreses -6.
714-, 68 de grups consolidats i 9.
467 d'autònoms -6.
714, 68 i 9.
467.

I si valorem les dades per sectors econòmics, s'evidencia que este pla ha ajudat a sectors molt importants per a la nostra economia en moments d'especial dificultat amb motiu de l'impacte i gravetat de la tercera onada del virus, que és la que més ens va afectar.

Sectors com… el servei de menjars i begudes, amb més de seixanta-dos milions; servei de menjars i begudes… Me poden demanar que repetisca les xifres quan siga necessari, senyor Woodward.
No hi ha cap de problema.
Serveis de menjars i begudes, amb més de cinquanta-dos milions; el comerç minorista, amb quasi quaranta-cinc milions; el comerç majorista, 44,6; agències de viatges, operadors turístics, serveis de reserves i activitats relacionades, amb un import de 10 milions; la indústria del cuir i del calçat, 7,4 milions, i el sector d'activitats de construcció especialitzada, amb un import de 6,2 milions.
Si bé és previsible que amb la resolució dels recursos ordinaris estes dades puguen fins i tot ampliar-se.

Per això, i atés que estem davant de xifres provisionals, hem de tractar les dades d'una forma prudent.
Més encara, perquè el Consell i altres comunitats autònomes continuem reivindicant al ministeri que el pla de solvència espanyol s'estenga fins al 31 de juny del 2022, amb una ampliació de límits i les despeses subvencionables, així, com en tot cas, els romanents d'este pla puguen destinar-se a altres programes de solvència empresarial vigents o que puguen impulsar-se des de la Comunitat Valenciana.
Aquesta demanda pren més sentit amb les conseqüències econòmiques des de fa tretze dies de la invasió a Ucraïna, on moltes empreses valencianes quedaren afectades directament o indirectament amb el creixement dels costos energètics.

Per tant, diríem, tot això continua….
Jo he demanat la compareixença perquè quan la vaig demanar creiem que era ja el final i que en el futur parlaríem d'un altre món, que és el món del Next Generation i dels fons de recuperació, que açò era el pla Resistir, és a dir, evitar que la gent baixara la persiana, i resulta que estan apareixent nous problemes que afecten, és veritat que no a totes les empreses, a determinades empreses més que altres, però a moltes empreses.

Tot això recordant que la Comunitat Valenciana, a diferència d'altres comunitats autònomes, vam tindre un propi pla de solvència.
Vull recordar-ho perquè és molt important, si volem entendre el conjunt.
El pla Resistir Plus, per dir-ho d'alguna manera, el tenim totes les comunitats autònomes, per tant li diguem «plus» perquè vam tindre un pla Resistir abans, cosa que en altres comunitats -torne a repetir- no es va donar.
I, a més, som una de les comunitats autònomes que més criteris de flexibilització ha traslladat en la seua normativa en les successives convocatòries, avançant-se fins i tot a moltes altres.

Les ajudes que hem fet no s'acaben en el pla Resistir o amb el pla Resistir Plus, n'hi ha altres accions.
No sols els que hem tingut un altre pla de solvència empresarial enfront de la covid sinó que, al marge d'això, des de març del 2020, es vam posar al capdavant de les comunitats autònomes que van prendre mesures; per exemple, al capdavant de territoris que reclamem recursos per a fer front a la pandèmia i al capdavant dels que van aprovar plans d'ajuda per a les seues empreses.

Per què dic això?
Com saben, el Consell, des de l'inici de la pandèmia, va impulsar de manera simultània i coordinada un conjunt de línies i accions de diferent naturalesa per a un mateix fi: no deixar arrere a cap ciutadà, a cap empresa, i garantir la resistència de la nostra economia i teixit productiu mitjançant la dotació de liquiditat a les empreses i autònoms per a fer front a les adversitats generades a escala global.
Unes mesures i actuacions que, malgrat estar en un escenari d'una gravetat mai abans experimentada en els nostres quaranta anys d'autonomia, no van ser adoptades de manera unilateral pel Consell, sinó que van ser consensuades amb els agents socials a través d'una mesa de diàleg social -molt important açò- que va finalitzar amb l'acord Alcem-nos per a la recuperació valenciana.
Una recuperació feta per i per a tots els valencians.

És per això que, si es pretén una anàlisi rigorosa de les mesures adoptades pel Consell en matèria d'ajudes a empreses i autònoms per a garantir la seua liquiditat i solvència econòmica, no el podem fer mitjançant l'anàlisi aïllada d'una sola mesura o pla d'ajudes concretes sinó que aquestes han de ser valorades en el seu conjunt i amb la finalitat que van ser concebudes.
I és que, si es fa una anàlisi simple, estaríem deixant fora actuacions del Consell que directament o indirectament han sigut de transcendental rellevància per a autònoms i a empreses com, per exemple, les ajudes directes regulades pel Decret 44/2020, del 3 d'abril, de fins a 1.
500 milions a autònoms, en casos de cessament d'activitat o pèrdues al març i abril de 2020, al principi de tot.
Unes ajudes amb una dotació econòmica de 57,5 milions amb càrrec al pressupost de Labora i que es va executar al 99,6 %, amb 42.
404 autònoms beneficiats i un muntant total concedit de 57,3 milions.

També, les ajudes directes a persones treballadores amb rendes baixes afectades al 2020 per un expedient de regulació temporal d'ocupació, a conseqüència de la pandèmia.
Unes ajudes aprovades amb el Decret 54/2020, de 24 d'abril, 24 d'abril de 2020, estem al principi de tot, eh?
, gestionades per l'Agència Tributària i que va finalitzar amb el pagament de pràcticament trenta milions de la dotació pressupostària, del qual suposa una execució pràcticament del cent per cent, 99,75 %.

Altres ajudes regulades en els decrets 59/2020 i 61/2021, del 18 i 15 de març, respectivament, per a persones treballadores que a l'inici de la pandèmia es van acollir a reducció horària per a atendre familiars, com a conseqüència directa de la covid, amb una dotació pressupostària inicial de tres milions.
Tracta de fer polítiques de conciliació en el context de la gravetat que això significava no només per a les empreses sinó també per a la gestió familiar, per dir-ho d'alguna manera.

Les ajudes a empreses, una altra línia, eren les ajudes a empreses per a finançar el desenvolupament de productes per a frenar la crisi sanitària.
Unes ajudes que podem distingir entre les ajudes convocades mitjançant Resolució de 8 de març de l'any 2020, de l'Ivace, dotades de cinc milions integrats en el programa INNOVAProD, i de les quals es van concedir un total de tres milions a empreses valencianes.
Les ajudes directes del Decret 103/ 2020, de 7 d'agost, per a empreses que adaptaren la seua activitat durant la pandèmia i durant l'any 2020 amb la finalitat de produir material sanitari a gran escala, bàsicament va afectar al sector tèxtil.
Unes ajudes dotades amb quatre milions i concedides en la seua integritat amb una gestió conjunta de la Direcció General de Model Econòmic, Finançament Autonòmic i Política Financera de la conselleria d'hisenda i de l'Ivace, quatre milions, concedides en la seua integritat.

Una altra línia foren les ajudes de cinc milions del programa Digitalitza teletreball, convocades mitjançant Resolució del 17 d'abril de l'any 2020, de l'Ivace, i destinades a fomentar el teletreball, la digitalització i el comerç electrònic en les pimes de la comunitat.
Per al finançament del programa es van concedir un total de 3,62 milions.

També, les ajudes especial al comerç i l'artesania per a fer front a les despeses generades per la covid, unes ajudes que van vindre de la mà de dos decrets amb l'objectiu d'aprofitar el més eficientment possible els recursos: el Decret 66 de l'any 2020, del 5 de juny, i, posteriorment, el Decret 157 del mateix any, del 16 d'octubre, per a finançar les despeses corrents ocasionades en els àmbits relacionats amb l'activitat comercial artesanal per la crisi covid-19, decret que comprenia ajudes a establiments comercials, ajudes al consum del comerç local, així com les despeses corrents relacionades amb l'activitat de mercats municipals, mercats de venda no sedentària i fires comercials, unes convocatòries que comptaren amb una dotació conjunta de 7,5 milions d'euros i dels quals es van concedir 6,8 milions.

També, les ajudes del pla Servei d'ocupació covid-19, pla «Avalem experiència», destinades a entitats locals per a la contractació de persones majors de trenta anys, desocupades, com a conseqüència de la conjuntura derivada de la covid-19, amb un import inicial de 30 milions que va ser ampliable una miqueta i que finalitzà amb una concessió de 477 subvencions a entitats locals, amb un import total de 30,8 milions, una quantitat que suposà 3.
100 contractes per a la realització d'actuacions de prevenció, informació i logística vinculades a la lluita contra la pandèmia.

Una altra línia, les ajudes de concessió directa per import total de 106 milions per a pal·liar els efectes de la crisi de la covid-19 a la Institució Firal Alacantina i a la Fira Mostrari Internacional de València, concessió de 800.
000 euros cadascuna, mitjançant els decrets del Consell 149/2020, del 2 d'octubre, i 212/2020, de 18 de desembre.
Una altra línia… fora del Resistir i del Resistir Plus estem parlant, eh?

D'altra banda, les ajudes directes dirigides al sector turístic diferenciades de les línies del pla Resistir, unes ajudes regulades en el Decret 21/2021, de 5 de febrer, amb una dotació de 18 milions, concedides en la seua totalitat a: establiments en els quals té lloc l'estada turística; les empreses que actuen en l'àmbit de la intermediació entre l'oferta i demanda turística; i al conjunt de l'oferta turística experiencial que inclou qualitat i producte turístic i contribuïx a diferenciar la Comunitat Valenciana d'altres destinacions competidores.
Des d'este àmbit, podrien ser beneficiàries de les ajudes les persones i empreses titulars d'allotjaments turístics i agències de viatges inscrites en el Registre de Turisme de la Comunitat Valenciana, ja que són adherides a alguns dels programes de política turística promoguts per Turisme Comunitat Valenciana, CreaTurisme, SICTED, L'Exquisit Mediterrani, o Mediterranew Musix.

Doncs, bé, estes ajudes han beneficiat a més de tres mil cinc-cents autònoms i a empreses del sector turístic on destaca un abonament pròxim als tres milions a agències de viatge, tres milions a agències de viatge, més de sis milions a hotels, i una de molt especial per rellevància a la província d'Alacant on van ser destinades el 48,29 % del total d'estes ajudes directes a autònoms i a empreses.

Per últim, he de referir-me breument a una de les mesures més exitoses del Consell en matèria turística fora del pla Resistir, el «Bo viatge» de la Comunitat Valenciana, una acció impulsada pel Consell en la segona mitat del 2020 i que, després de l'èxit d'aquest, ja són nombroses les comunitats autònomes les que compten amb un programa similar.
Este «Bo viatge» Comunitat Valenciana està permetent la viabilitat de negocis i treballs vinculats al sector turístic, així s'evidencia amb les dades.

Miren, vostés, fins al final del 2021 es van formalitzar prop de quaranta mil reserves, 120.
000 persones van ser beneficiades, amb 1.
500 empreses adscrites i una inversió de més de désset milions d'euros.
I a l'any 2022 s'ha reeditat el programa amb un pressupost inicial de 15 milions, i al mes de gener ja hem obtingut les següents xifres, al mes de gener: 1.
007 empreses adherides, 9.
000 bons emesos i amb previsió que es beneficien 100.
000 usuaris, tot per a un dels sectors més importants per a la nostra economia, cal dir-ho, un sector que genera més del 15 % de l'economia i de l'ocupació a la nostra comunitat i, al seu torn, un dels més afectats, sinó el que més, per les conseqüències derivades de la pandèmia.

És a dir, si sumem tots els plans esmentats, podem parar des del Consell que hem mobilitzat i posats a disposició del nostre teixit productiu més de mil dos-cents milions d'euros i hem concedit ajudes per import de 917 milions.
A més, estes quantitats les obtenim sense afegir l'efecte positiu d'altres mesures que injecten liquiditat al mercat o dinamitzen la nostra economia i que, conseqüentment, ajuden a empreses i autònoms valencians, mesures com: la reducció del PMP, període mitjà de pagament, i que és amb el FLA extraordinari que vàrem rebre anticipadament al juny del 2020, enrecorden-se vostés de la importància de la liquiditat en aquests moments, vàrem rebre -dic- que a juny del 2020 un import de 1.
559 milions i vàrem abonar, aproximadament, seixanta nou mil factures per un import pròxim als mil milions.

I, bé, malgrat no ser en si o pròpiament una ajuda, suposava una injecció de liquiditat per a milers de proveïdors que treballen per a la Generalitat, i, en definitiva, una injecció de liquiditat en el teixit productiu de la Comunitat Valenciana en el moment que més ho necessitaven les empreses i autònoms valencians.
Esta obsessió de la Generalitat va repercutir de forma positiva en la nostra economia, tant que, amb la finalitat de dinamitzar el mercat, des de la conselleria d'hisenda hem posat tots els esforços, tots els esforços des de l'inici de la pandèmia per a reduir el pagament mitjà de proveïdors, el PMP, fins a fixar-lo en 17,67 dies al mes de desembre de 2021, 17,67 dies, xifra que ens situa com els quarts més ràpids de tot l'estat espanyol, amb les dades més baixes des que va començar a comptabilitzar-se este indicador al gener de 2015, i, com sabem, va arribar a noranta-nou dies.
Ja són désset mesos seguits per davall dels trenta dies.

Però, també mesures com les línies de l'IVF, unes línies que en la actualitat continuen sent de gran importància i que, conjuntament, per a l'any 2022 compten amb 450 milions, 150 línies ja existents i 300 més en cinc línies de nova creació.

D'altra banda, les modificacions legislatives introduïdes en el nostre ordenament jurídic que repercutixen de manera significativa en la reactivació econòmica i, per tant, en la solvència de les nostres empreses i creació d'ocupació, que és l'objectiu de totes estes ajudes de les que estem parlant.
Modificacions com, entre altres, les introduïdes a la Llei de mesures fiscals de gestió administrativa i financera, el que diem la llei d'acompanyament, per a l'any 2022, i que suposa, per exemple, a través de l'agilització administrativa tant per a les empreses que reben fons europeus com per a facilitar llicència d'activitat i d'obra a través dels organismes de certificació administrativa, o les previstes en la llei de mesures de l'any anterior, de l'any 2021, que també dinamitzaren l'economia, per exemple, a través de les deduccions per a donacions dirigides a finançar programes d'investigació i innovació, desenvolupament científic o tecnològic, en el camp del tractament o la prevenció de les infeccions de la covid-19, com a contribuir al finançament de les despeses relacionades amb la crisi sanitària, o l'impuls de la nostra economia i teixit productiu a través de la Llei de pressupostos 2021 i 2022, amb uns pressupostos expansius que repercutixen de manera directa en l'economia valenciana, comptes que en els dos anys, en els dos anys dels que estem parlant, 2020 i 2021, hem destinat 2.
741,4 milions per a fer front a la covid amb uns significants capítols I, II, IV i VII.

Senyories, perdonen la llargària però és que calia explicar-ho tot, este mes es compleixen dos anys de l'inici de la pandèmia.
Dos anys molt durs, dos anys en què la pitjor crisi sanitària de l'últim segle ha colpejat amb força les estructures econòmiques i socials de tot el món.
També, òbviament, en la nostra comunitat.

Hui, tirant la vista enrere, podem dir que, malgrat els durs envits de la pandèmia, hem resistit.
La societat valenciana ha pogut resistir; el teixit productiu ha pogut resistir i, sens dubte, això se deu a l'esforç col·lectiu de tots els valencians i valencianes, sens dubte.
Tots junts, de la mà, sense deixar ningú endarrere, amb la solidaritat que caracteritza el poble valencià.

Per això, durant estos dos anys, el Consell, de manera coordinada amb l'estat espanyol i amb les institucions europees, ha posat a la disposició dels ciutadans i autònoms recursos per damunt, com acabe de dir, de 1.
200 milions, dels quals n'hem aconseguit per ara més de nou-cents milions, que com que les xifres d'alguns programes són provisionals, fins i tot es preveu que augmenten.
Més encara, com he dit adés, amb les ajudes que caldrà arbitrar per a les conseqüències de la guerra d'Ucraïna, les directes i les indirectes, amb el creiximent dels preus de l'energia.
Una quantitat de recursos sense precedents en la nostra història, sense precedents, que ha estat acompanyada de pressupostos expansius que enfortixen l'estat del benestar, enfortixen l'estat del benestar, però també polítiques incentivadores i dinamitzadores de l'economia per a fer front a les conseqüències de la pandèmia.
Una actuació conjunta que valore, en nom del govern valencià, com un èxit col·lectiu de la societat valenciana i de totes les seues institucions, tant en la forma com en la rapidesa i el consens en un escenari de gravetat sense precedents, com en la finalitat del resultat obtingut.

En el cas del Consell, i des de març, des del mateix mes de març, vam posar tots els nostres esforços en aconseguir i esprémer tots els recursos que estaven al nostre abast per a garantir la resistència del nostre teixit productiu.

Senyories, ho hem aconseguit en bona part.
I no és que ho diga jo.
Ho diuen les dades.
Les xifres demostren que les polítiques i els plans impulsats pel Consell i el treball d'empresaris i de treballadors ha aconseguit el seu objectiu: hem resistit i hem avançat.
I hem avançat pel bon camí.
Exemple d'això és que en l'any 2021 el nostre PIB va créixer un 5,4 % i, segons l'últim informe del BBVA Research, les previsions per als dos pròxims exercicis se situen per damunt del 5 %.

Al tancament de l'any, hi ha més empreses en la Comunitat Valenciana que quan va començar la pandèmia al març de 2020, més empreses.
I, fins i tot, de les que hi havia al juny del 2015.

A més, l'any 2021 va ser el millor any de la història per a les empreses valencianes, amb negocis en l'exterior, amb una xifra de 32.
413, 32.
413 milions, que suposa un 13,2 % més d'exportacions respecte a l'any 2020, i un 3,4 % respecte a l'any previ a la pandèmia.

També tenim xifres de rècord d'ocupació.
Segons l'EPA, la comunitat va tancar 2021 amb 2.
115.
800 ocupats, 2.
115.
800 ocupats.
A pesar de la pandèmia es crearen 81.
900 llocs de treball i el nostre mercat laboral va créixer un 2,1 %.
Però és més, el treball és de millor qualitat, més estable i millor remunerat.

Al mes de gener, al mes de gener, la contractació indefinida, gràcies entre altres coses a la reforma laboral, en la Comunitat Valenciana havia crescut un 37 % respecte del mes anterior.
Creiximent que coincideix, com dic, amb l'entrada en vigor de la reforma laboral i que amb la seua convalidació al Congrés dels Diputats fa tan sols unes setmanes, es preveu que aquestes xifres milloren la nostra comunitat amb previsió de la creació de 250.
000 nous contractes de treball indefinits i una previsió de creiximent del mercat laboral del 4 % en l'any 2022 i 2023 en la nostra comunitat.
I tot això quan encara cap país del món pot donar per superada encara la pandèmia de la covid-19, malgrat que fa tan sols un any estàvem patint la pitjor onada del virus, la tercera, recorden vostés, en la nostra terra, i era difícil pensar en el futur que ara tenim per davant.

Si bé malgrat haver deixat enrere els moments més foscos de la pandèmia, malgrat la tristesa, el dolor de la gent que ens ha deixat en el camí, els plans posats en marxa de manera coordinada pel Consell, el govern central i les institucions europees continuen, continuen treballant.
Continuem treballant.
Ni han finalitzat ni finalitzen amb esta compareixença, en absolut.
Més encara, amb les noves circumstàncies que s'obrin desgraciadament amb la invasió russa d'Ucraïna.

Ara comptem amb els fons europeus Next Generation que, un cop superada la pandèmia, ja no queden vinculats a la resistència enfront de la covid, sinó que junt al marc financer plurianual 2021-2027, passaran a ser l'eina d'un gran repte i oportunitat històrica de transformar el nostre model productiu cap a un més competitiu, més resilient, més digital i més sostenible.
I d'això en parlarem en un altre moment.

Ara es tractava de parlar del que hem fet fins ara.
Una oportunitat, dic, per a la nostra comunitat, que estic segur que tots junts sabrem aprofitar per a eixir reforçats de la pandèmia.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Muy bien.
Muchas gracias, señor Soler, por su intervención.

Usted ya sabe que es difícil tener a todo el mundo callado tanto tiempo, y lo ha conseguido, ¿eh?
, lo ha conseguido.
(Rialles) Hay mucha concentración.

Bien, a continuación, le damos seis minutos de tiempo al grupo Vox por su intervención a petición propia.
El orden es de menor a mayor.
Por tanto, la señora Massó dispone de seis minutos; a continuación, el señor Woodward, por el grupo Ciudadanos y, en tercer lugar, grupo Popular, el señor Ibáñez y, luego, el resto de grupos que no están…, no han pedido la comparecencia del conseller.

Por tanto, señora Massó, cuando usted quiera, seis minutos de tiempo.

Gracias.

La senyora Massó Linares:

Muchas gracias, presidenta.

Buenos días, señor conseller.

La verdad es que ojalá fuera contagioso eso de comparecer.
A ver si se le pega al resto de miembros de su Consell.

Bueno, yo voy a empezar por el final.
«Hemos resistido», pues habría que decírselo a muchos valencianos, a muchos empresarios, a muchos autónomos que sí que se han quedado en el camino.
Yo a eso no le llamaría resistir.
Dice que el PIB ha crecido, pero ¿cuánto bajó en 2020?
¿Un 10 %?
El rebote era…, era lógico.
O sea, no vendamos esas cifras como cifras espectaculares.

Pero, bueno, usted ha estado dando datos de ejecución hasta que ha llegado al Resistir Plus.
Haga saber por qué será.
Entonces ha dejado de dar datos de ejecución para darnos los datos de empresas y autónomos beneficiados por ese Resistir Plus.
Pues, bueno, nosotros fuimos de las que más recibimos, 647 millones, y una de las que menos porcentaje de ejecución tiene, un 48 %.

A ver, los datos de las otras comunidades autónomas tampoco son para tirar cohetes, pero teniendo todas un grado de ejecución bastante bajo, que la Comunidad Valenciana sea de las que peor lo tienen, pues no les deja a ustedes en muy buen lugar como gestores.

Bueno, sí, ya sabemos que el Ministerio de Hacienda y la Agencia Tributaria, pues no fueron precisamente una ayuda a la hora de obtener la información y que, además, los requisitos que planteaba ese real decreto, que ya lo hablamos cuando se convalidaron el decreto 7 y el decreto 12, era una barbaridad, pero, bueno, es que estamos gobernados por quienes estamos gobernados.
A ver, no es lógico que en vez de que la Agencia Tributaria informe a las comunidades autónomas de las empresas que cumplen esos requisitos, las comunidades autónomas tengan que recibir las solicitudes, enviarlas a la Agencia Tributaria y luego ya se le comunicará si se cumple el requisito o no.
Todo un despropósito, una burocracia que estaba ahogando a las empresas.

No sé si es que había algún problema en tema de protección de datos o en algún otro tema o simplemente es ineficacia del Ministerio de Hacienda.
Pero es que esto ha sido todo un despropósito.
Como digo, el 14 de abril, cuando todavía ni siquiera se había enviado el convenio a la conselleria, a la Generalitat, para que se firmara, el presidente Sánchez dice que ya estaban transferidos los 7.
000 millones a las comunidades autónomas.
Pero, bueno, nos vendieron eso, 647 millones, 200 para los que tributaban por módulos y 470 para el resto.
Como digo, con unas condiciones absurdas e injustas a todas luces.

A veces nos preguntamos si lo que pretendía el presidente Sánchez era hacer un alarde propagandístico y que luego ese dinero que no se podía ejecutar, volviera a las arcas públicas a darle, vaya usted a saber, qué utilidad.
Pero, bueno, nos podemos esperar cualquier cosa.

Entonces, ¿cuántas de esas empresas hicieran un esfuerzo sobrehumano para ir saldando sus deudas y se quedaron en una situación crítica y no han podido recibir esas ayudas?
¿Cuántas empresas que tuvieron una caída de facturación del 29 %, y que las dejó en una situación francamente crítica, pues se han quedado sin ayudas?
Usted ha dicho en una ocasión que esa era la principal causa de denegación de estas ayudas.

Luego, además, se han tenido que hacer tres convocatorias y, aun así, habrá que devolver más del 50 % de ese dinero.
Volvemos a la excelencia en la gestión.

En la primera convocatoria, ¿cuánto se otorgó?
Tenemos miles de empresas pasándolo mal y nos sobran cientos de euros que no podemos entregar.
Bueno, incluso en la tercera convocatoria, en la que más se relajaron todos los requisitos, sólo se repartieron 76,45 millones más.
Entonces, han tenido que ir modificando los requisitos en cada convocatoria y, aun así, como digo, hay que devolver más de tres cientos millones.
¿Tan complicado era hacerlo bien desde el principio?

¿Cuántas solicitudes se han denegado?
Se supone que este tercer trimestre, pues habría que rendir cuentas al ministerio sobre la ejecución y la gestión.
Por tanto, deben de tener ya claro ese tema porque estamos a final de marzo.
¿Puede darnos datos de ejecución reales?

Usted dijo que a 31 de diciembre había recursos sin resolver.
¿Ya se han resuelto?
¿Cuántas de esas empresas han cerrado esperando esas ayudas?
Vamos a ver, ¿qué ha pasado con los que en ese momento consideraron que no podían comprometerse a mantener esa actividad hasta junio de 2022?
¿Qué va a pasar con los que han accedido a esas ayudas, pero al final no han podido mantener el negocio a flote?
¿Van a tener que devolver un dinero que no tienen?

La flexibilización de esos requisitos, de ese real decreto, que nosotros hemos hecho en otros decretos, como te dicen otras convocatorias, contaban con autorización del ministerio, pero nosotros nos preguntamos por qué no se hizo así desde un primer momento y se ha tenido que ir âperdóneme la expresiónâ rateando para poder ir entregando esas ayudas a las empresas.

Bueno, ¿Baleares y Canarias tenían un estatus especial, o fueron ellos los que asumieron el riesgo de aumentar ese límite de los 200.
000 euros de ayudas?
Porque ellos sí que han repartido todos los fondos y no van a tener que devolver nada.

Y, luego, también tenemos otra duda… Es que hay tantos temas para tan poco tiempo, pero, bueno, si las ayudas no ejecutadas ni comprometidas a 31 de diciembre hay que reintegrárselas al ministerio y las comunidades autónomas están obligadas a rendir cuentas en este primer trimestre, el contrato con Tragsa dice que la revisión de la justificación se llevará a cabo desde enero hasta junio de 2022.
Si en el tercer trimestre hay que dar, hay que rendir cuentas, al lanzarlo hasta junio significa que, bueno, ¿van a ser un poco los policías que van a controlar si esas empresas mantienen su actividad hasta junio?

Y, bueno, un contrato de dos millones y medio de euros con 95 personas trabajando para una ejecución menor del 50 % de las ayudas, pues, la verdad es que nos parece un poco, un poco triste.

Y, bueno, como digo, muy poco tiempo para tantos temas de los que usted ha hablado… Ha hablado del bono Viaje… Bueno, pues, ¿qué tal con el Imserso?
, que es lo que de verdad salvaría a nuestro hotel.

Pago a proveedores, ¡es que es una obligación!
¿Ha tenido que venir una pandemia para que ustedes decidan que hay que pagarles a los proveedores?
Bueno, no quiero extenderme más.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Muy bien.
Muchas gracias, señora Massó.

A continuación, por un tiempo máximo de seis minutos, tiene la palabra, por parte del grupo Ciudadanos, el señor Woodward.
Cuando usted quiera.
Gracias.

El senyor Woodward Poch:

Muy buenos días, señor conseller.

Vemos que está en forma ya de nuevo.
Y me gustaría empezar con una respuesta que nos dio el president Ximo Puig al fondo que solicitamos y que se aprobó en los presupuestos para el 2021, sobre el fondo covid, de 74 millones de euros, que nos decía que…, más o menos, que no era necesario sacrificar las inversiones, ya que el fondo que solicitábamos y que se había aprobado era con cargo a esa línea presupuestaria de inversiones, que no era necesario sacrificar inversiones ya que se habían obtenido o se habían puesto en marcha el plan Resistir y el plan Resistir Plus.
Pero, claro, nos vamos a final de 2021, de diciembre, y vemos que las inversiones, las inversiones iniciales de 760 millones de euros del grupo VI se transformaron en un presupuesto de 888 millones de euros, pero al final únicamente se reconocieron 543 millones de euros en inversiones.
Quiere decir que ha habido un sacrificio real de 345 millones de euros en inversiones en el año 2021.
¿Por qué le digo esto o por qué empiezo con esta mención a la respuesta del president?
Porque, al final, esos 345 millones de euros, bueno, parece que tienen una sintonía con lo que se ha dejado de ejecutar o de dar sobre el plan Resistir Plus, de 647 millones de euros; son 335 millones que en teoría se tienen que devolver.

Y a mí me gustaría saber âusted ha dicho que hay una ampliación de plazo hasta marzoâ si sabemos qué ha ocurrido desde la última concesión en diciembre hasta hoy o hasta que se pueda…, o si va a haber una nueva resolución para la ampliación de esas ayudas, de los 335, y no tengamos que devolverlos a Madrid.

Si se han devuelto o se tienen que devolver sus gestiones, que ha dicho en su comparecencia, qué le han dicho desde Madrid, desde el Ministerio de Hacienda, sobre si va a haber una nueva convocatoria con nuevas…, o una nueva normativa estatal con condiciones mucho más flexibles a las anteriores del plan Resistir Plus y, si no, si se tienen que devolver esas ayudas.

Esas ayudas, los 647 millones de euros, creo que llegaron a las arcas de la Generalitat entre mayo y junio porque la primera resolución fue de principios de junio.
¿Qué ha ocurrido con esos 335 millones de euros?
¿Los han devuelto ya?
¿Cómo afecta al presupuesto que vamos a cerrar en el 2021, esos 335 millones, cómo afectan realmente a las cifras finales del presupuesto?
Eso me gustaría saber si…, o si tiene alguna respuesta a ello.

También, de la cifra de empresas que han recibido las ayudas o beneficiarios del plan Resistir Plus ha hablado al final que son 16.
249 beneficiarios, el 60 % más o menos del total de 26.
683, porque hay 10.
434 empresas que se han quedado fuera de las ayudas, empresas que han solicitado la ayuda, porque hay muchas más que, sabiendo las condiciones, pues ni han hecho esa solicitud.
A mí me gustaría saber, de esas 10.
434 empresas que se han quedado fuera, que haciendo una fácil regla de tres con…, o sea, a las 16.
249 se les han entregado 311 millones, 207 millones, a lo mejor son lo que estas empresas han solicitado y no han recibido… En las solicitudes, ¿usted sabe el importe total de estas empresas a cuánto ascendería su ayuda?

Luego, en las ayudas que se deniegan en el plan Resistir Plus hay 25…, bueno, 25 formas de devolver o de denegar esa ayuda.
Y una de las…, de lo que nos choca mucho la atención, está claro que son normas estatales, usted lo ha dicho, que eran unas condiciones muy duras, pero hay empresas que se han llevado, porque lo necesitaban y porque eran, bueno, tocaba por la ayuda, 200.
000 euros en ayudas, pero hay otras empresas que no han recibido nada de nada, y uno de los motivos por los que se les deniega la ayuda, vuelvo a decir, usted lo ha dicho que son normas estatales, pero ahí está el quid de la cuestión, es que no reciben la ayuda porque la solicitud o lo que han pedido es menor de 4.
000 euros de ayuda.
Es el motivo 20 que se les da por denegación de ayuda.
O sea, hay empresas que reciben 200.
000, y unas empresas que piden menos de 4.
000 euros no pueden recibir la ayuda.

Luego, otro motivo por la denegación de la ayuda es el motivo 13, que el volumen de deudas que tienen es menor de 4.
000 euros.
Yo creo que hay empresas pequeñas, que esos 4.
000 euros que no han recibido y por tener deudas menores a 4.
000, pues también les hubiera hecho una ayuda interesante a su bolsillo.

Y, luego, otro de los motivos de denegación de las ayudas, el motivo 14, es la caída del volumen de negocio entre 2020 y 2019, que no llega al 30 %.

Y ya termino, que no me queda…, y le voy a hacer solo una pregunta.
En el plan Resistir hay diez líneas.
Es verdad que de 160 millones iniciales se han ido a 413, pero usted ha indicado muchas ayudas que ya estaban dentro de los presupuestos y se han enmascarado dentro de un plan Resistir y ya estaban en las ayudas concedidas, pero me gustaría saber de la línea 5, los préstamos bonificados, si tiene constancia…, porque ahora todas las empresas con ese 30 % de bonificación que tienen del préstamo, si tienen constancia de que cumplirán con, bueno, con lo que es la norma estatal que había, con las condiciones, para justificar ese 30 % o para poder ser beneficiarios de ese 30 % de ayuda a no devolver, porque si no la van a tener que devolver.
De esos 137 millones que tiene la línea, estamos hablando de 40 millones de euros más o menos que las empresas, si no pueden justificarlos bien, también tendrán que devolver el dinero.
Si tiene constancia de que hay alguna empresa que tiene que devolverlo.

Muchas gracias y luego continuaré.

La senyora presidenta:

Muy bien.
Muchas gracias, señor Woodward.

A continuación, por un tiempo máximo de seis minutos, tiene la palabra, por parte del Grupo Parlamentario Popular, el señor Ibáñez.

Muchas gracias.

El senyor Ibáñez Bordonau:

Muchas gracias, presidenta.

Muy buenos días, conseller.

En principio, sabe que me alegro profundamente de que esté hoy aquí, que esté bien.
Le he visto como siempre.
Por un momento he visto sobrevolar el confeti en esta sala, debido a ese triunfalismo que usted siempre expresa en sus manifestaciones.

La verdad es que, por primera vez, y para ser socialista me ha sorprendido, a la hora de echar culpas ha sido capaz de decir: «Este decreto lo hizo el gobierno», como diciendo: «No, no, no, esto no va conmigo, esto, la culpa es del gobierno», ¿no?
, para justificar los motivos por los que ustedes, ustedes, no otros, ustedes, han tenido una baja ejecución del plan Resistir Plus.
La culpa es del gobierno.

Pero, después, es verdad que ha deslizado algunas cuestiones que yo creo que no las ha calibrado bien.
En primer lugar, usted ha iniciado, como no puede ser de otra forma, su comparecencia retrotrayéndose a 2020 y con la grandilocuencia que le caracteriza, a un miembro del Consell, pues vuelve a decir aquello de «nosotros, ya en el 10 de marzo nos adelantamos antes que ninguna comunidad».
Oiga, no…, fíjese, no, lo que nunca han explicado ustedes es por qué a finales de febrero decretaron la emergencia sanitaria para contratar.
¿Por qué, señor conseller?
¿Por qué a finales de febrero decretaron la emergencia sanitaria para contratar?
¿Qué sabían que el resto no sabíamos?
Esa es la primera cuestión.
Por lo tanto, no saque pecho, sino conteste a lo que le preguntamos.

La segunda, como miembro del Consell, pues, lógicamente, juega muy bien a la oca.
Es decir, usted se come una y cuenta veinte, ¿no?
Si algo ha pasado durante toda esta pandemia es que un gobierno por emergencia ha sido capaz de contratar más de ocho millones en publicidad y, claro, cuando uno contrata ese volumen, sus comparecencias no pueden ser más que un arte de publicidad.

Fíjese, al principio de su comparecencia nos ha dicho: «Y hemos recibido del Gobierno de España 1.
900 millones».
Y, después, ha dicho: «Y nos hemos gastado en el plan 417 millones».
Caray, el 21,9, el 21,9.
¿De qué, de qué saca usted pecho?

Primero, no han recibido 1.
900 millones.
Han recibido bastante más de 1.
900 millones.
Pero en el primer plan ustedes se gastaron 417 millones.
Bastante, bastante, bastante, bastante menos de lo que han recibido.

La siguiente cuestión que le quiero preguntar y que usted ha intentado aderezar de confeti es: díganos por qué se han devuelto 335 millones de los 647.
¿Se acuerda usted cuando recibimos 647 millones?
¿Se acuerda de la soflama publicitaria que a usted le acompañó?
No el confeti; confeti y champán, señor conseller, ¡confeti y champán!

Y cuando ha tenido que devolver 335 parecía el corderito de Norit.
Oiga, usted estaba calladito.
«Hemos devuelto 335…» ¡Dígalo!
Hemos devuelto 335 millones, el 51,7 % de lo que hemos recibido.
Oiga, es duro, ¿eh?
, es duro.
Una comunidad mal financiada, que el gobierno valenciano por no saber gestionar tiene que devolver 335 millones.
Y, fíjese, que el Gobierno de España presume de esos 335 millones de la Comunidad Valenciana y del resto para decir: «Hemos conseguido bajar el déficit».
Caray, claro, porque las comunidades autónomas no se lo han podido gastar.

Pero, claro, usted nos dice: «Hemos resuelto 17.
000 expedientes.
» Después son 15.
948, pero, bueno, 17.
000, forma parte del confeti, ¿vale?
, de los cuales 9.
467 son autónomos; el 2,35 % de los autónomos de la Comunidad Valenciana, el 2,35 % de los autónomos de la Comunidad Valenciana.
Menudo festival, señor conseller, menudo festival.

Y, claro, después me saca pecho… También ha sacado pecho de las ayudas de ERTE, que es, ciertamente, âme lo va a permitirâ de aquello que ustedes deberían de estar escondidos, después del informe de la Sindicatura de Cuentas sobre las ayudas de los ERTE, que es terrorífico, es absolutamente terrorífico.
¿Usted se lo ha leído, señor conseller, el informe de la Sindicatura de Cuentas sobre los ERTE?
¿Usted se ha leído la cantidad de irregularidades que señala este informe, señor conseller?

Le voy a leer un par de párrafos.
«La realidad es que la calidad de los datos facilitados por el Sepe, por Regula y por Labora son muy deficientes, habiéndose observado numerosos errores, inconsistencias y datos incompletos.
» Y, después, acaba usted presumiendo de la celeridad con la que ustedes pagaban.
Y dice, dice el síndic de Cuentas: «Aunque la respuesta del apoyo para el colectivo afectado por la pandemia del covid fue rápida al tratarse de ayudas urgentes, su tramitación no lo ha sido así.
Se estableció un plazo de tres meses y a final de año todavía se estaba por pagar.
» ¿De qué presume, señor conseller?

Claro, usted nos ha dicho que del plan Resistir Plus se hicieron tres convocatorias para, de alguna forma, manejar ese decreto del gobierno al que usted le echa la culpa, ¿vale?
, y de esas tres convocatorias sacaron nueve concesiones de ayudas.
¿Las recuerda, no?
Nueve concesiones de ayudas.
La última, exactamente, fue del 28 de diciembre, una inocentada como otra cualquiera.

Es una inocentada, señor conseller, porque esto es como los billetes bajos, el last minute.
Resulta que a esa convocatoria se presentó quien se tenía que presentar, quien no fue capaz de hacerlo en las ocho anteriores.
Esperó al 28 de diciembre, a la última.
¿Recuerda usted Canal Maestrat, señor conseller?
¿Recuerda usted Kriol Producciones?
¿Sabe estas empresas…, quién está detrás?
¿Lo conoce?
Last minute, señor conseller, en el último momento, en la última llamada, unas empresas dedicadas a cazar subvenciones durante toda la pandemia, y resulta que se van con el saquito bastante lleno, ¿eh?
, no…, un autónomo se lleva 3.
000 euros; Kriol se llevó 28.
000 euros, ¿eh?
No se crea usted que se llevó una minucia.
No, no, last minute, señor conseller, en el último momento.
El día de los inocentes, el día de los inocentes ustedes premiaron a las empresas archiconocidas en esta comunidad.
No se podían esperar otro momento.
Era la llamada del último momento, cuando había que premiarlas.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Muy bien.

Muchas gracias, señor Ibáñez.

Pues, a continuación, durante un tiempo máximo de tres minutos, tiene la palabra el señor Martínez, por parte del grupo Unidas Podemos.
Cuando usted quiera.

El senyor Martínez Ruiz:

Gràcies, senyora presidenta.

Gràcies, senyor conseller, per la seua compareixença.

Vosté, al començament, ha assenyalat un poc el context en què es produïxen aquestes ajudes, i ha assenyalat correctament que les ajudes públiques, la manera d'abordar la crisi econòmica no ha tingut precedents en la nostra història.

Aleshores, clar, a mi em resulta curiós com ara determinats partits que fa dos anys, fa un any, eren absolutament contraris a la política que estava portant a terme tant el Govern d'Espanya com el govern de la Generalitat, ara pareix que, bé, que eren els més favorables, no?

Jo vull recordar que ací hi ha hagut partits que han votat en contra d'unes ajudes de les quals ara es queixen pel grau d'execució, no?
A mi em sembla un poc increïble.

Diuen…, bé, pareix que diuen, el govern…, reconeixen que el govern ha encertat en la línia d'intervenció i d'abordar aquesta crisi econòmica, reconeixen que moltes de les ajudes dels programes que s'han aprovat tant del Govern d'Espanya com del govern del Botànic han funcionat i han funcionat molt bé, però vostés no són infal·libles.

Doncs, home, no, no es pot ser infal·lible, no es pot ser infal·lible en una situació que, com s'ha dit, no té precedents en la nostra història, ni les ajudes que tampoc tenen precedents en la nostra història.
Per descomptat, s'haurà de fer un exercici d'avaluació i d'aprenentatge d'allò que ha funcionat millor i d'allò que ha funcionat pitjor i caldrà fer un exercici de transparència i de rendició de comptes, com vosté està fent avui ací i com no s'ha produït en altres comunitats autònomes, per cert.

Clar, era previsible que els grups de l'oposició anaren a aquell programa que és el que ha tingut un grau d'execució amb més problemes, no?
, que són les ajudes, el fons aquest de 7.
000 milions d'euros que va aprovar el Govern d'Espanya, dels quals 647 van arribar a la Comunitat Valenciana.

Primer de tot, cal recordar que el govern de la Comunitat Valenciana, el govern del Botànic, va ser pioner, com vosté ha dit, amb l'aprovació del pla Resistir i va reclamar al Govern d'Espanya que aprovara aquest fons de 7.
000 milions d'euros i, també, des del primer moment, va reclamar que la condicionalitat es relaxara el màxim possible.

Ja s'ha dit ací que Canàries i Balears, precisament perquè no van a estar sotmeses a aquesta condicionalitat, han pogut tindre un grau d'execució molt superior al de la resta de comunitats autònomes.
Però vosté, a més, en la seua compareixença també ha reflectit com aquelles ajudes, aquells programes que no estaven sotmesos a aquesta condicionalitat també han tingut un grau d'execució moltíssim major.
És a dir, no es pot explicar eixe diferencial en l'execució per un problema en la gestió o, diguem-ne, en l'administració per part del govern de la Generalitat Valenciana.

Probablement, probablement haurem de mirar també dintre del conjunt de les comunitats autònomes quines són les raons que poden explicar els diferencials d'execució excloent Canàries i Balears, que en el cas de Balears ha sigut del cent per cent de l'execució i en el cas de Canàries superior al 80 %.
Però també tindrem de donar una explicació en termes de, bé, que siguen raonables i no senzillament de tirar-li els trastos al govern de la Generalitat.

Jo voldria preguntar-li també sobre si anem a poder tindre una estimació sobre els efectes que estan tenint sobre la recuperació i que han tingut sobre, diguem-ne, el que han pogut tindre en pal·liar els efectes de la recessió econòmica el conjunt de les ajudes públiques aprovades per la Generalitat Valenciana i pel Govern d'Espanya en aquesta crisi.

I també voldria mostrar-li el nostre suport al que vosté ha plantejat, que és que es puguen aprovar noves, si no he entés malament, que es puguen aprovar noves ajudes durant aquest any per tal de pal·liar la situació de les empreses d'aquells sectors que estan veient-se especialment afectats per la guerra, per la guerra en Ucraïna i que, bé, que són sectors afectats, ja siga, directament, com pot passar amb el sector del turisme en Alacant o, indirectament, com vosté ha comentat, pels costos de l'energia.
I que reclamem al Govern d'Espanya que això es puga fer, es puga fer realitat.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Muy bien.
Muchas gracias, señor Martínez.

Por un tiempo máximo de tres minutos tiene la palabra, por el grupo Compromís, la señora Ferrer.
Cuando usted quiera.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Moltes gràcies, presidenta.

Conseller, moltes gràcies per la seua presència.

Ens alegrem molt que estiga vosté ja recuperat i ací explicant-nos fil per randa, de manera molt detallada, en què han consistit eixos plans i mesures i programes per a donar una resposta que siga, que siga justa a la crisi de la covid-19, una crisi sense precedent en la qual, des del principi, les persones han estat en el centre de la política i les persones han sigut la prioritat en totes les mesures que se prengueren, molt diferent del que va passar en la crisi de 2018, on la prioritat varen ser els bancs i no les persones, no?

Em permetrà, senyor conseller, que hui, en el dia de les dones, faça una reivindicació, aprofite aquesta compareixença per a fer una reivindicació de l'eliminació de les desigualtats que afecten les dones, tant en el mercat laboral, com és el cas, per exemple, de l'escletxa salarial per raó de gènere, que s'ha situat vora el 21 % en el cas de les dones enfront del que cobren els homes; les dones cobren un 21 % menys de mitjana.
Però també enfront de la resta de desigualtats que continuem patint les dones i que s'han posat de manifest d'una manera molt clara en la crisi de la covid-19, on les cures han estat fonamentals i la sobrecàrrega de cures també ha afectat de manera més forta les dones.

En aquest sentit, a mi m'agradaria preguntar-li, senyor conseller, en relació amb totes estes mesures que ens ha contat i que han sigut fonamentals per a la supervivència de tants negocis i de tantes famílies, si s'ha fet o es pensa fer una anàlisi de l'impacte d'estos plans per a la protecció de l'ocupació, per a la protecció de l'activitat de les empreses, de les persones autònomes, una anàlisi d'impacte des de la perspectiva de gènere, perquè crec que seria molt interessant per comparar i aprendre, des d'un punt de vista històric, com estes polítiques contribuïxen a reduir la desigualtat enfront d'una crisi a diferència d'altres polítiques neoliberals que s'han aplicat en crisis passades.

I, en segon lloc, senyor conseller, m'agradaria que…, vosté ha comentat que queden romanents de plans; com podem fer per a que aquestes ajudes puguen continuar estant actives davant possibles revifaments?
, que esperem que no siga de crisi sanitària, però també per fer front a la nova crisi bèl·lica de la guerra d'Ucraïna, per continuar treballant en eixa reducció de les desigualtats, en eixa reducció de la vulnerabilitat de la població davant aquestes situacions.

Per tant, continuar animant el Consell i la seua persona a continuar treballant en la línia de la igualtat efectiva entre hòmens i dones, i també en l'eliminació de totes les escletxes per raó de gènere que encara ens afecten com a societat.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Muy bien, muchas gracias, señora Ferrer.

A continuación, por un tiempo máximo de tres minutos, el señor Muñoz, por parte del grupo Socialista tiene la palabra.
Cuando quiera.

El senyor Muñoz Lladró:

Gracias, presidenta.

Bueno, en primer lugar, congratularnos y alegrarnos por la presencia del conseller.
Además, lo ha dicho, pero, sí, absolutamente está en plena forma; así que es una buena noticia para los valencianos y valencianas que nuestro conseller esté, pues así, además con tantas ganas como siempre.

Yo, mire, empezaría la intervención…, no sé si fue Keynes quien dijo que a largo plazo todos estaremos muertos.
Por tanto, la coyuntura es importante en tanto en cuanto que es el momento histórico, económico y social en el que vivimos.
Y usted ha relatado una serie de, de…, bueno, el plan Resistir, que tiene…, y las diferentes inversiones que tienen que ver con la salida coyuntural, aunque luego también tenga efectos estructurales, pero la salida coyuntural a una situación provocada por la pandemia y que agravó situaciones que ya venían de antes, ¿no?

Lo ha apuntado la compañera de Compromís y, bueno, reitero, creo que es una realidad y, además, está atestiguado, que la salida fue diametralmente opuesta a la del estallido de la burbuja inmobiliaria, y creo que se demuestra, a pesar de que no se reconozca de manera clara por aquellos partidos y movimientos políticos que lo sustentan, que el neoliberalismo salvaje ha muerto y se ha impuesto la socialdemocracia.
Lo hemos visto a nivel europeo y, de hecho, aunque alguno se extrañe, todo de lo que estaba hablando hoy y asumimos con naturalidad es la intervención del estado en la economía a través de medidas correctoras que lo que hacen es evitar que empresas, autónomos y trabajadores caigan en una situación como la que ocurrió en el año…, en la anterior crisis económica, ¿no?

Y, esto, fíjese, yo asistía este sábado a un seminario y decían claramente, ¿no?
, porque algunos se confunden con esto.
Hablábamos, por ejemplo, de los planes urbanísticos, ¿no?
, en el caso, pues, decían…, en Washington, ¿no?
, pues aquello es…, hay una intervención clara del estado en la planificación urbanística, que es positiva, que entendemos positiva.
Imaginémonos que aquí se construyera con el libre mercado, de manera que cada uno construyera donde quisiera…, lo que acabaría pasando, ¿no?

Lo que asumimos con naturalidad en unos casos, en otros nos parece, nos parece o les parece a otros unas auténticas salvajadas o incluso hablan del comunismo, ¿no?
Pues esto es intervención del estado en la economía para corregir, y esto es lo que ha ocurrido y creo que además con cifras positivas.

Le decía el fin del neoliberalismo, pero, fíjese, yo creo que, como primera reflexión, después de la peor pandemia imaginable y, a pesar de la peor oposición posible, y aunque a algunos les cueste reconocerlo, los datos son históricos.
Y le digo la peor oposición porque lo hemos vuelto a vivir.
Ya vivimos al señor Casado yéndose a Europa para intentar paralizar los fondos europeos.
Hemos visto al Partido Popular boicoteando desde los ayuntamientos la llegada de los fondos del plan Resistir.
Ahí están claramente los datos de ejecución, en los que…, ¡oh, casualidad!
, los peores ayuntamientos son aquellos que están gobernados por el Partido Popular a la hora de ejecutar dinero para las empresas y los trabajadores.

Pero hoy mismo hemos asistido a una más, a la peor oposición posible, aquella que con unos fondos globales de 1.
200 millones de euros se están cuestionando 200.
000 euros, de 1.
200 millones de euros se están cuestionando la cifra de 200.
000 euros que, yo no sé cómo lo hacía el Partido Popular, o sí que lo sabemos, pero cuando se dan ayudas, pues evidentemente las empresas las tendrán que justificar.
Y si no están justificadas de manera adecuada, el Consell pedirá el reintegro de estas ayudas otorgadas.
Yo no sé cómo se hacía en otros tiempos, o sí lo sabemos, pero que nadie tenga dudas con esto.

Le decía…, la peor situación posible, la peor pandemia posible con la peor oposición posible, pero a pesar de todo cifras récord.
Y aunque intenten generar…, esto no se trata de tirar confeti, pero, aunque tampoco se trata de generar situaciones y marcos que no son reales, porque las cifras están encima de la mesa.
Los mejores datos de empleo en la historia de la Comunitat Valenciana, los mejores datos de empleo, de crecimiento económico después de la peor pandemia posible, con empleo de calidad, con un récord de contratos indefinidos, también por la reforma laboral.
Y vuelvo a señalar otra vez a la peor oposición posible.
Recordemos cómo intentaron tumbar una reforma laboral pactada con empresarios y también con sindicatos.
Con la peor oposición posible, los mejores datos posibles también.

Y, esto, evidentemente tiene que ver con lo que le decía, con la salida coyuntural.
Y, además, le diré, señor conseller, que con las mejores perspectivas posibles también.

España ha sido el primer país de la Unión Europea en tener aceptados el plan para la recepción de los fondos europeos.
Le pese a quien le pese y a pesar de que haya líderes de la oposición que se hayan ido a hablar mal de nuestro país en las instancias europeas.

Por tanto, a pesar de la peor pandemia, de tener la peor pandemia posible, de tener la peor oposición posible, sinceramente creo que el mejor gobierno posible ha hecho que las cifras de empleo sean de récord, que las cifras económicas sean de récord y, sinceramente, para todo lo que viene después de la invasión ilegal del asesino Putin a Ucrania, con toda la situación económica coyuntural también que se está dando en estos momentos, yo tengo confianza en que este gobierno también va a ser capaz de paliar las consecuencias para empresarios, trabajadores y para la ciudadanía en general.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Muy bien.
Muchas gracias, señor Muñoz.

Pues, a continuación, el señor conseller dispone de un tiempo ilimitado para dar respuesta a las intervenciones de los diferentes grupos.

Muchas gracias.
Cuando quiera.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

Doncs, he de ser sincer, senyora presidenta.
Estic molt content de totes les intervencions.
Crec que em van a permetre, diríem, afegir informació i aclarir determinats aspectes que crec que són necessaris.
A pesar de la llargària de la meua intervenció, sembla que encara ha sigut…

La senyora presidenta:

No se han quejado…

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

…âno, no, noâ ha sigut insuficient.

Efectivament, mira, la primera idea és que estem parlant de les ajudes a resistir, o siga, que les empreses no baixaren la persiana.

Evidentment, estes ajudes no poden ser infinites, perquè els diners públics són els que són.
D'on ixen els diners públics?
O dels impostos o del deute; o del que paguem nosaltres o del que pagaran els nostres fills i els fills dels nostres fills.
No hi ha miracles, no hi ha una maquineta de fer diners.

Per tant, estes ajudes podien ser millor si la nostra solvència fiscal o la nostra capacitat d'endeutament en els mercats financers internacionals o si la política del Banc Central Europeu, etcètera, o de la Unió Europea, haguera sigut diferent.
És la que és i en eixes regles de joc estem jugant.

I en eixes regles de joc no se pot aspirar que la grandíssima crisi que han tingut les nostres empreses puga ser compensada absolutament per diners públics.
Se pal·lia el màxim possible dins dels recursos possibles.

Però, atenció, estic parlant de tres blocs.
Un bloc que vam fer, abans de tot, per la pressa, a partir d'abril.
Jo recorde la meua primera intervenció en el Consejo de Política Fiscal y Financiera davant de la ministra diguent-li: «Ministra, en este moment, l'important és la liquiditat de les empreses».
I, per tant, va ser una primera aspiració d'este govern que va ser contestada adequadament; és a dir, diners que havien de vindre segons la planificació, diríem, del règim de finançament, havien de vindre en juliol, van vindre en abril; la qual cosa…, en aquell moment tots esperàvem que la crisi seria en forma de ve baixa, d'uve, i ahí volíem depositar, per a intentar que…, en fi, que les empreses que tenien relacions econòmiques amb la Generalitat, no per culpa dels diners públics, haguera hagut un problema de tancament de l'empresa.

Este seria un primer grup que va agafar pràcticament tot el 2020, tot l'any 2020, que, atenció, tot amb recursos propis, algunes, insistisc, perquè van poder treballar perquè se va avançar la liquiditat.

Després estan els fons covid, que estaven pensats justament per a bàsicament mantindre l'estat del benestar.
Però és que, a més…, per tant, de 16.
000 milions que vam repartir en l'any 2020 com en l'any 2021.
Però, a més, hi va haver, justament espentats per eixa tercera terrible onada, eh?
… S'enrecorden vostés quan el 14 de març del 2020 ens van tancar a tots en casa i ens van dir: «Bé, va, açò se soluciona»?
És que no teníem ni idea!
No teníem ni idea d'este virus de què anava.
Però hem anat adequant, ha sigut un tractament dinàmic, hem acoblant-nos i hem anat intentant que la filosofia de fons, que era justament pal·liar els efectes de la crisi, s'aconseguira.

Tres grups, aquells de la primera tanda, diríem, de manera coordinada però puntual i, justament, ha anat als sectors més afectats; van ser continuats pel pla Resistir, per activitats vinculades als préstecs del banc nostre, del banc de la Generalitat, de l'IVF, i, finalment, del Resistir Plus.
Per tant, en són tres i s'han de sumar.
Això són, com he dit, posar a disposició de les empreses valencianes, 1.
200 milions d'euros.
Suficient?
En absolut.
Com ha de ser suficient amb la crisi que hem tingut?
Són els diners que hem pogut ficar damunt de la taula amb l'esforç de tots els contribuents i dels futurs contribuents, com he dit adés, no?
, a través dels nostres impostos i a través del deute.

Bé, esta és la primera, la primera qüestió.
La segona qüestió és que hem flexibilitzat tot el que hem pogut perquè tots aquells que complien els requisits tingueren les ajudes.
Per tant, no ha segut un problema de gestió.
És un problema de regles de joc que estan ben pensades.
Jo no dic que no estiguen ben pensades, sinó que estan pensades justament, perquè com que els diners són limitats, que estigueren destinats als que pitjor ho havien passat.

I, bé, el que sí que queda clar és quan arriben les xifres… i, això, me dirigisc especialment a…, bé, tant al Partit Popular com a Vox, com a Ciudadanos.
Miren vostés, en el pla Resistir Plus, que és el que veig que vostés estaven més… Quan se fa un plantejament d'inici se fa un plantejament amb criteris macroeconòmics, és a dir, tu veus les xifres d'impacte previst de previsió del tema i ja dius, 647 milions.
És el que tu preveus d'acord…, davant d'una lògica macroeconòmica, del quadre macroeconòmic.

Però, després, quan comences a gestionar les ajudes que, insistisc, hem sigut la comunitat autònoma que més ha flexibilitzat, que primer s'ha avançat, que primer hem demanat, que hem liderat el canvi de proposta, i aixina i tot, al final, has de complir la llei.
No pot ser no complir la llei.
Tu sumes la lògica microeconòmica de cada una de les unitats de producció que significa les empreses i autònoms afectats, sumes i no hi ha un matching, no hi ha una lògica d'acomplir-se al cent per cent les previsions macro amb la suma de les micro.
Però això passa en qualsevol previsió.
Això no ens ha de capficar.

De tota manera, una altra idea que m'agrada dir és que només hem tornat 34 milions.
En este moment només hem tornat 34 milions dels que (inintel·ligible) … Els altres 301 milions estan en la Generalitat Valenciana.
Per què?
Perquè nosaltres continuem reivindicant que eixos romanents s'han d'utilitzar.
Bé, si ja teníem raó quan ho demanàvem al Govern d'Espanya fa inclús mesos, setmanes, com a mínim, més ara, en els últims tretze dies.
En els últims tretze dies n'hi ha un nou panorama, n'hi ha moltes empreses que estan vinculades als mercats d'input o d'output d'Ucraïna, que van…, bé, i no només d'Ucraïna, de Rússia i de tota l'àrea afectada.
Perquè, clar, el problema no és Ucraïna només.
Ucraïna és la que està patint la invasió, però les relacions econòmiques s'estan deteriorant a nivell de tota una àrea molt important, que inclou també Rússia i Bielorússia.
Aleshores, continuem ahí, tenint eixos diners en caixa esperant una modulació cap a les noves circumstàncies que ens puguen permetre utilitzar això.

És que si no n'hi ha…, haurem de tornar-los, efectivament, però és que nosaltres no podem prevaricar!
Que quede clar.
No podem prevaricar, en cap cas!
I en això m'he de ficar molt seriós, eh?
Ací no n'hi han noms propis.
A qui complix, se li paga; a qui no complix, no se li paga.
I s'ha acabat el cafetí!
Açò és una nova època!
Açò no és fa anys, que se feen coses que no tocava!
Açò no es fa!
I aquell a qui li toca, se li paga; i a aquell a qui no li toca, doncs no se li paga, perquè està fora… Per tant, als que han quedat fora o als que han quedat dins, siga en la primera convocatòria, en la segona convocatòria o en la tercera convocatòria se'ls pagarà si complixen els requisits i, si no, doncs, mira, com ha passat amb molta gent que no complixen els requisits i s'han quedat amb les ganes, però no complixen els requisits.
I no podem donar un sol euro, no podem donar un sol euro que no siga a una empresa que complix requisits.
Perquè estem en un estat de dret, i això és el que toca.

Per tant, ha de quedar clar que alguna bona repercussió ha tingut tot això.
Anem a vore, no és que hàgem creixcut l'any 2021 en un 5 %.
És que les previsions és que en l'any 2020 cresquérem per damunt del 5 % i, en l'any 2023 creixerem per damunt del 5 %.
És a dir, és un creiximent acumulat en tres anys, que són les previsions possibles, perquè l'any 2024 i l'any 2025 queden lluny.
Però eixos tres anys, amb un creiximent de mitjana superior al 5 %, escolte vosté, senyora Massó, eh?
, ja no és 5 sobre 10, eh?
, no és 5 de creiximent sobre 10 de caiguda, eh?
, 5 més 5 més 5.
Per tant, atenció, perquè les xifres s'han de ficar en el seu context, eh?
Estem parlant d'economia, eh?
, i, per tant, hem de saber de què estem parlant.

Efectivament, Canàries i Balears no només tenen 1.
000 milions per a cada u, sinó que tenen uns requisits diferents.
Per tant, ells han pogut a grans centrals hoteleres, no arribar a 200.
000, sinó que han pogut passar els 200.
000.
I per això han pogut.
Si nosaltres, amb tot el conglomerat hoteler que tenim, haguérem pogut passar de 200.
000, és molt possible que ara les xifres foren diferents, però no podíem, no podíem traspassar els 200.
000.
I això ha de quedar molt clar.
Canàries i Balears tenien un règim d'ajudes diferent, no només en quantitat sinó també en la capacitat de gestió de les ajudes.

La flexibilització…, és que ho he intentat explicar, però hauria de subratllar-ho.
La flexibilització de les ajudes, des de la primera aproximació que vàrem fer amb el primer reial decret llei fins ara ha sigut tan sistemàtica… Hem detectat ací, perquè l'administració de la Generalitat està més pròxima, com ho estan els ajuntaments, més pròxims al problema, hem anat detectant problemes concrets que plantejaven els empresaris, i els sindicats, tot siga dit de pas, i hem intentat donar pautes de major flexibilitat.
Per exemple, fins i tot, aquella primera mesura que existia només que aquells que no havien tingut pèrdues en el 2019, i sí en el 2020, que fora només en el 2018 i, encara que hagueren tingut problemes en el 2019, com tantes altres lògiques de flexibilització.

Bé, hi han errades?
Home, anem a vore, naturalment, només faltava que a estes altures de la pel·lícula, tal com ha anat la cosa…, però les corregirem totes, totes, absolutament totes, només faltava.
Els diners públics són diners sagrats.
Sagrats!
I, per tant, si hi ha hagut un problema…, que no l'hi ha hagut, eh?
, jo estic encantat de meravellat de vore amb tant de moviment de diners i tan poques errades que hi han hagut.
Però, evidentment, si hi ha hagut empreses, les que siguen, estem parlant de 16.
000 empreses, senyor Ibáñez, 16.
000, eh?
, âles dades me les acaben de confirmarâ les que no, és perquè no complien els requisits, no per falta de ganes.
I, nosaltres, per tant, hem complit el nostre treball.
Estic en Resistir Plus.

Però, torne a repetir, és que esta comunitat autònoma no només ha gestionat el Resistir Plus.
Ha gestionat el Resistir i les altres ajudes de l'any 2020.
Per tant, estem parlant de 1.
200 milions posats a disposició de les nostres empreses.

Que farem avaluació…, açò ja és una primera avaluació, açò que estem fent ací.
La transparència?
Ja m'agradaria que altres comunitats autònomes, «de cuyo nombre no quiero acordarme», (rient) feren este tipus de compareixença com la que estic fent jo ací.
Però s'han de fer, i totes les que siguen necessàries.
Torne a repetir, són diners del contribuent i, per tant, hem de fer-ho, hem de fer-ho amb la màxima pulcritud i la màxima transparència.

Miren, diuen: «És que vostés han esgotat, han esgotat fins a l'últim moment…»; efectivament, però és que fins al 24 de novembre no se va ampliar el marc temporal i, per tant, nosaltres no sabíem com podia anar la cosa.
I, per tant, tot este tema de poder gestionar fins al primer trimestre del 2022 i després poder fer tot el tema de la tramitació fins al primer semestre del 2022, tot això ha anat apareguent sobre la marxa.
I nosaltres hem…, que quede clar, senyories, és el que vull explicar, hem esgotat, hem gratat, hem rascat fins a l'últim moment, hem fet allò que hem pogut, perquè sabíem…, és que estem ahí, és que coneguem els empresaris i que coneguem els treballadors, és que coneguem la gent i coneguem com estan (inintel·ligible) … I no és només un problema d'horeca; no és un problema dels hotels, restaurants o cafeteries… No, no, no, no.
És el teixit d'interdependència que hi ha entre moltíssims altres sectors productius materials.
Jo, per exemple, vaig estar…, i ho he dit, en la Nucia, l'altre dia, i vaig a una empresa que se li han donat 200.
000 euros i, escolte, i no era ni hotel ni restaurant ni cafeteria, però era un proveïdor, era una panificadora.
Té material, polígon industrial de la Nucia.

És a dir, és que això… És que això, la nostra economia és una economia molt interdependent.
I, per tant, la primera cosa que vàrem fer i vàrem cridar l'atenció és que no mos…, concretàrem els 95 sectors, que, efectivament, eren els sectors que tenien més afectació, per descomptat.
Ràpidament vam duplicar pràcticament la xifra perquè nosaltres coneixíem l'estructura econòmica valenciana, la coneixíem i sabíem que les panificadores també havien d'estar, encara que no estigueren en la primera llista.
Per què?
Perquè sabíem que havien d'estar.

I això és el tipus de cosa que hem volgut fer.
Hem tornat, torne a repetir, només 34 milions.
Però, torne a repetir, açò és un bloc, un pack enorme de mesures totes interconnectades.

Liquidació al principi…, perdó, liquiditat al principi i solvència posteriorment.
I una solvència que arriba fins al moment actual i que pot allargar-se, deuria allargar-se si les circumstàncies de la guerra de Crimea, de la invasió russa de Crimea, encara posa les coses malament.

Per tant, estem parlant d'uns moments tan extraordinaris, tan singulars, on el govern de la Generalitat, com no podia ser d'una altra manera, ha estat al costat de la nostra gent, al costat de les nostres empreses.
Com va estar en el tema del covid, en el tema de la protecció de l'escut social.

Però ací hi ha hagut dos problemes: l'escut social, que és el primer, per a salvar vides, però hi havia un segon aspecte, que és salvar empreses, perquè salvar empreses vol dir salvar ocupació i salvar oportunitats de futur.

I ara el que volem és, si això finalment podem acotar-ho, a través dels fons europeus del Next Generation, fer que eixes empreses que han resistit s'adapten a la nova geografia econòmica del món plantejant noves estratègies competitives vinculades a la digitalització i a la sostenibilitat i a la capacitat de competir basant-se en la productivitat i no només basant-se en salaris baixos.

I açò és el que n'hi ha, i açò és el que volia dir-los.
Jo volia dir-li al senyor Ferran Martínez, a Gabriela i a José, que agraïsc les seues intervencions.
I, per descomptat, senyories, este és el primer exercici d'avaluació.
Per tant, totes les perspectives, totes les mirades, per descomptat també la de gènere, han de plantejar-se, i ho farem en el futur, conforme tingam més capacitat d'anàlisi.
Ara estem plantejant la gestió més immediata, que és el que hem volgut.
Però ho farem, només faltava, torne a repetir: estem parlant de diners sagrats, dels diners del contribuent.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Muy bien.
Muchas gracias, señor conseller.

Pues, a continuación, ¿hay algún grupo que quiera turno de réplica?

En primer lugar, tiene tres minutos el grupo Vox.
La señora Massó dispone de tres minutos para su intervención.
Cuando usted quiera.

La senyora Massó Linares:

Gracias, presidenta.

Mire, nos acordamos, sí, de cuando aquel 14 de marzo nos encerraron a todos los españoles y nos impidieron a muchos, les impidieron llevar el pan a su casa, con un estado de alarma ilegal, apoyado por todos los grupos menos por al que yo pertenezco, por Vox.
Y nos acordamos también, cómo hace dos años, un día como hoy, pues miles de personas en su mayoría mujeres, fueron animadas a acudir en masa a contagiarse.
Claro, claro que nos acordamos de lo que pasó en aquel momento.

Mire, dice usted que las ayudas son finitas, que si fueran infinitas… Bueno, pues si siendo finitas han sido incapaces de ejecutar la mitad, imagínese usted si fueran infinitas.
Estaríamos devolviendo millones de euros infinitamente a lo largo del tiempo.

Mire, por eso usted se ha curado en salud y nos ha dicho que hay que valorar todo en su conjunto.
Bueno, pues vamos a valorar también ya no solo el Resistir Plus, sino otras cosas en su conjunto, como son, por ejemplo, los 30 millones para las personas que estaban en un ERTE.
Ya le ha adelantado antes, el señor Ibáñez, alguna de las cosas que decía la Sindicatura de Cuentas.
Pero es que de 398.
642 trabajadores que entraban dentro de ese período, pues solo 199.
503 fueron receptores de esos 150 euros.
¡150 euros en un solo pago!
¿Eso ha solucionado la vida de una persona que está en un ERTE?

Conseller, ya le dijimos en aquel momento que era vergonzoso y que era una burla para los…, para los valencianos, una vergüenza.
Pero es que, además de lo ridículo de esa ayuda, resulta que de una muestra de unos 63.
000 trabajadores, resulta que hay 700 que no han cobrado la ayuda.
Y nos preguntaremos, ¿por qué?
¿Porque no la necesitaban, porque no presentaron las cosas a tiempo?
No.
Porque la Generalitat ha ejecutado embargos a esos trabajadores.
O sea, si estamos en una emergencia, si usted dice que no hay que dejar a nadie atrás, si les damos 150 euros y llega la Generalitat y se los embarga.
Usted ha dicho que conocía las…, que conoce empresas y trabajadores… A estos no los debía de conocer, a estos pobres hombres que encima que les dan una migaja de 150 euros, no llegan a cobrarla porque la Generalitat se la embarga, la verdad es que es, es que es un poco, un poco lastimoso.

Mire, usted hablaba al principio del plan Marshall.
Bueno, pues es que ese plan Marshall a muchos de los trabajadores y las empresas las ha convertido en un Bienvenido, mister Marshall.
¿Usted recuerda aquella película?

Y, bueno, es que no, no se puede, no se puede pedir más porque, claro, es que usted hablaba de que tenía que ajustarse a la legalidad.
Yo le recuerdo que el gobierno de la nación es un gobierno socialista y podía haberle pedido pues que flexibilizara esas medidas, pero, bueno, es que son socios de quien son socios, de los amigos del asesino Putin, como ha dicho antes el señor Muñoz y, claro, de ahí, pues se puede esperar lo que se puede esperar.
(Remors) Pero bueno, si usted conocía eso y en distintas convocatorias se pudo flexibilizar los requisitos, ¿por qué no lo hizo en un primer momento, señor Soler?

La senyora presidenta:

Muy bien, muchas gracias.

El senyor Muñoz Lladró:

Señora presidenta, es que no sé si he entendido bien.
Lo que ha dicho la portavoz de Vox, ¿es?

La senyora presidenta:

Yo he entendido que hacía referencia a que usted había dicho el término «asesino Putin».
Eso es lo que he entendido yo.
(La senyora Massó intervé amb el micròfon desconnectat) Eso he entendido yo.
(La senyora Massó, amb el micròfon desconnectat, diu: «El señor Muñoz ha dicho «asesino Putin«.
Lo de los otros lo digo yo.
»)

El senyor Muñoz Lladró:

Es que creo… Bueno.
No quiero entrar tampoco en una dinámica de, pero, por alusiones, entiendo…, entiendo, no, entiendo que nosotros tenemos un turno, aunque sea para matizar esto o pedirle al menos a la señora Llanos que retire esa afirmación.

La senyora presidenta:

Yo no tengo… Un segundo, que íbamos fenomenal y no le vamos a dar disgustos al señor Soler recién llegado de su enfermedad.

Luego dispone de tres minutos si los quiere utilizar.
Yo no tengo ningún problema, por no entrar en una dinámica… Yo, lo que he entendido de las palabras de la señora Massó es: «El señor Muñoz ha dicho el término «asesino Putin«», no…

El senyor Muñoz Lladró:

Bueno, pero, además, ha añadido que si somos socios…

La senyora presidenta:

Sí, pero no se lo ha…, yo no he entendido que se lo haya repercutido a usted, es una opinión de la señora Massó.
Eso es lo que me ha parecido.

El senyor Muñoz Lladró:

Bueno, pues, si lo puede matizar en sus palabras, pues, lo agradecería.

La senyora presidenta:

Perfecto.

Señora Massó, matice sus palabras, por favor.

La senyora Massó Linares:

Se lo matizo en diez segundos.

Yo he dicho que el gobierno socialista tiene por socios a los amigos, como ha dicho el señor Muñoz, del asesino Putin.
O sea, los socios lo digo yo; que Putin es un asesino lo dice usted.

El senyor Muñoz Lladró:

De acuerdo.

Bueno, yo reitero mis palabras de que considero a Putin un asesino.
Veo que Vox, no.

Gracias.

La senyora presidenta:

Perfecto.
Pues creo que queda claro.

Si no me despisto yo, el señor Woodward tiene tres minutos para su intervención.

Cuando usted quiera, tiene la palabra.

El senyor Woodward Poch:

Bien, habituados a la no respuesta del señor conseller, le he hecho muchas preguntas… Sí que ha contestado, pero como siempre hace usted.
Por otro lado, y directamente le he preguntado: las 10.
434 empresas que se han quedado fuera, ¿la Generalitat tiene prevista alguna línea para ayudarlas más allá de las normas que había establecido el Gobierno de España para acceder a esas ayudas?
Porque lo de los motivos, uno de los motivos es que su deuda era inferior a 4.
000 euros o que la ayuda que solicitaban también era inferior a 4.
000 euros.
Y le digo que 4.
000 euros, cuando hay empresas que han podido solicitar 200.
000 euros, un criterio que podría elegir la Generalitat y le he hecho la mención al fondo covid aprobado en los presupuestos del 2021 por 76 millones de euros, si esas 10.
434 empresas fueran…, tuvieran una…, la solicitud de la ayuda fuera de 3.
999 euros, que se han quedado fuera por ser ese importe, estaríamos hablando de 41 millones de euros.
El fondo covid que habíamos aprobado era de 71 millones de euros, más allá de las otras condiciones que tuvieran.
Pero si, si, si pudiera ser…, porque luego, es verdad, que yo le puedo contestar al señor Ibáñez que a lo mejor el motivo de que le hayan entregado subvenciones a Kriol, por ejemplo, a la empresa Kriol, es porque no aparece como motivo 26 ser familiar de directivo o, motivo 27, que no aparece reflejado como empresa sancionada por recibir subvenciones fraudulentas,…

La senyora presidenta:

Señor Woodward, tiene que dirigirse al compareciente, por favor.

El senyor Woodward Poch:

…âpues se lo digo al señor consellerâ o, el motivo 28, ser un cazasubvenciones o, ya le digo, si en el año 2018, porque en año 2021, señor conseller, esta empresa Kriol ha sido sancionada con 26.
000 euros, tal vez en el año 2018, si no hubiera recibido subvenciones, no tendría beneficios y tendría pérdidas y no hubiera optado a esta ayuda.
Lo dejo ahí en el aire.

¿Cómo afecta al cierre o cómo va a afectar al cierre del ejercicio de 2021, como le he dicho, estos 335 millones si finalmente se tienen que devolver?
Me gustaría saber si van a afectar en el déficit, no van a afectar en nada… Usted ha dicho que se han devuelto 34 millones, creo que es, pero me gustaría saber, del plan Resistir, en la línea 5, le he preguntado a ver si tiene constancia de alguna empresa sobre el 30 % que tiene que justificar, y si no justifica ese 30 % tiene que devolverlo; es una ayuda a fondo perdido de los préstamos que tienen que recibir y ahora mismo se tienen que ir ya justificando esos importes, y hay muchas empresas que ese cambio de criterio también que ha establecido el IVF o cómo justificar esos gastos, está un poco complicado de conseguir.

Usted habla, y ya termino, de requisitos… Son los requisitos la rectitud, ejemplaridad, legalidad.
Solo le hablo de que este Consell…, salió ayer la noticia de l'Airef, las recomendaciones de la Generalitat Valenciana no ofrecieron una justificación o ha sido insuficiente a su juicio sobre los presupuestos.
Es más, directamente se ha saltado la recomendación de l'Airef de incluir de nuevo, o más, 1.
000 millones de euros en ingresos procedentes de un inexistente fondo transitorio hacia la nueva normalidad.
Estamos hablando de ejemplaridad, pero nosotros o el propio Consell es poco ejemplar en este caso.

Y ya, pues no tengo tiempo y le dejo que me pueda contestar.

La senyora presidenta:

Muy bien.
Muchas gracias, señor Woodward.

Para terminar el turno de réplicas, el señor Ibáñez por parte del grupo Popular, dispone de tres minutos.
Cuando usted quiera.

El senyor Ibáñez Bordonau:

Muchas gracias, presidenta.

Señor conseller, la verdad es que usted siempre se sale por la tangente, ¿no?
Usted viene a contarnos lo que tiene ahí leído, pero ciertamente no nos acaba profundizando en las cuestiones.

Oiga, ¿nos puede decir cuántas empresas y autónomos se han quedado fuera del plan Resistir y del plan Resistir Plus?
Primera pregunta.
Mire si es sencillo.
¿Cuántas se han quedado fuera?
No nos diga cuántas han tenido subvención.
Díganos cuántas se han quedado fuera, porque del Resistir Plus le he dicho que solo el 2,35 % de los autónomos lo han recibido, el 2,35 %.

Segunda cuestión.
Usted, referente al Resistir Plus, nos ha dicho que este es un plan que nosotros llevamos con fondos propios y tal.
Mire, señor conseller, no es así.
Es decir, lo es en este momento y no lo será después.
Yo le pedí, con respuesta parlamentaria, que me dijera cuáles eran las acciones por las cuales la Generalitat iba a justificar los 1.
254 millones del plan React, y usted me las aportó.
¿Sabe con qué lo van a justificar?
Con los 100 millones del plan Resistir, con los préstamos participativos, con los préstamos bonificados, con las ayudas de los ERTE, con las ayudas a la hostelería.
Ustedes hacen negocio con esto, les cuesta cero euros, lo van a recibir de fondos europeos todo.
¿Sabe quién pierde?
Los ayuntamientos y las diputaciones que lo pusieron a fondo propio y no van a recuperar ese dinero.
Ustedes van a recuperar hasta el último céntimo.

¡Claro!
, después nos dice que usted viene en un ejercicio de transparencia.
Mire, aquí se firmó el plan de reconstrucción, que todos ustedes lo saben.
El punto 4 del plan de reconstrucción dice que para realizar el control y seguimiento y la evaluación del cumplimiento de las medidas se dará cuenta en la comisión de coordinación, trimestralmente, y posteriormente, además, usted tendrá que dar cuenta en sede parlamentaria de todos los gastos que se han reembolsado con cargo a esto.
Ni por escrito ha comunicado a estas Cortes ni un solo gasto referente a esto ni se ha comparecido en la comisión de coordinación ni una sola vez, y esto fue de agosto del 2020.
Cuente cuántos trimestres llevamos sin comparecer los adalides de la transparencia.

La segunda de las cuestiones que quiero plantearle es cómo se estaba justificando o cómo se justifica la pérdida en el plan Resistir Plus.
Se justifica con las declaraciones trimestrales del IVA.
Para empresas cazasubvenciones, las subvenciones no llevan IVA.
Por lo tanto, sus ingresos han podido bajar, aparentemente, pero sus ingresos reales han subido.
¿O usted no sabe que Canal Maestrat y Kriol se han dedicado a tener subvenciones en el 2020, en el 2021, en el 2018, en el 2017, en el 2015?
¿No lo sabe, señor conseller?

Dígame una cosa, dado que está muy, muy alegre de dar esos roadshows a las panificadoras, ¿va a ir a ver, por ejemplo, Kriol…?
, vámonos todos, le acompañamos, vamos a hacer una visita a Kriol Producciones y vemos… ¡Hombre, se va a llevar 28.
000 euros!
Yo creo que algo más que una pobre empresa de espectáculos, que se lleva un céntimo de euro, un céntimo de euro, señor conseller, en la resolución del 28 de diciembre, hay una empresa que se lleva un céntimo de euro.
Claro, esa contará como que hemos dado subvenciones a una empresa más, claro, un céntimo de euro, por no decirle las de 100 euros, que hay unas cuantas que se llevan, pues 149, todo en la misma resolución, en la de 28 de diciembre, ¿eh?
, no se crea que es en otra.

Por último, le quiero pregunta: oiga, ¿se han producido ya los reintegros que la Sindicatura de Cuentas dice que se tienen que producir por las anomalías en las concesiones de las ayudas de los ERTE?
Habla de cantidades importantes, alguna de ellas de 247.
800, de gente que se le dio la subvención absolutamente fuera de plazo porque no correspondía o a aquellos que, como muy bien ha dicho mi compañera, se le dieron o no se le dieron o se le dieron 120 euros en lugar de 150 o a aquellos que ni tan siquiera estaban inscritos en Labora y ustedes les dieron la subvención.
¿Se ha producido ya ese reintegro?
Cuéntanoslo.

Y ya, para finalizar, ¿por qué han devuelto 34 millones y no el resto?
¿Por qué 34, señor conseller?
¿Por qué la cifra de 34?
Porque, claro, ustedes tienen pendientes todavía, por ejemplo, de mis compañeros mutualistas, abogados, un recurso en el Tribunal Supremo por haber sido apartados de estas subvenciones o cómo a las empresas de formación ustedes no les han dado subvención precisamente porque no devengan IVA, señor conseller, las empresas de formación no devengan IVA.

La senyora presidenta:

Vaya concluyendo, señor Ibáñez.

El senyor Ibáñez Bordonau:

Por lo tanto, esto es un auténtico disparate, señor conseller.
La forma de conceder estas subvenciones ha sido un auténtico disparate y lo que ha sido ha sido un negocio para ustedes.
Usted recibió el dinero en caja el 12 de mayo, el 12 de mayo recibió el dinero en caja…

La senyora presidenta:

Señor Ibáñez.

El senyor Ibáñez Bordonau:

…y la primera vez que dio dinero fue en el mes de julio.
Tuvo dos meses, en plena pandemia, el dinero en caja bien atado.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Muchas gracias, señor Ibáñez.

A continuación, el señor conseller dispone de tres minutos para su intervención.
Si necesita algo más de tiempo, no hay ningún problema.

Cuando usted quiera.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

Senyora Massó, repetisc, no és un problema de gestió, no és un problema de gestió; és un problema de requisits, que nosaltres complim els requisits i aquell que complisca tindrà l'ajuda, l'ha tinguda.
Per tant, no és un problema de gestió.
Ha sigut molt ràpid, ha funcionat molt bé la coherència i la coordinació de l'Agència Tributària Espanyola i l'Agència Tributària Valenciana per tal de fixar això.
Hem sigut molt àgils i molt (inoïble) …

Que les ajudes als ERTO foren de vegades molt reduïdes, efectivament, perquè eren complementàries.
L'important, el revolucionari, senyora Massó, és que hi ha hagut ERTO, que estaven des de l'Estatut dels treballadors de l'any 1980 i no s'havien ficat mai en funcionament.
Vostés s'imaginen esta crisi sense ERTO?
Vostés s'imaginen açò sense ERTO?
Açò és el Govern d'Espanya, aquell a qui vostés estan criticant-li de tot, resulta que va a posar en marxa un mecanisme que venia des de l'any huitanta i que no existia.
I nosaltres el que fem és complementar, perquè els ERTO no donen el cent per cent del salari; nosaltres complementem i eixe complement pot ser reduït per a aconseguir el cent per cent.
Per tant, senyora Massó, hem de ser conscients de què estem diguent.

I hem demanat la flexibilització des del primer moment, des del primer moment, però si és que ho he dit per activa i per passiva.
I, gràcies a les nostres reivindicacions, eixes flexibilitzacions se varen anar millorant, no del tot com voldríem nosaltres, evidentment.
I per això hem sigut tan prudents a l'hora de tornar els diners.
Hem tornat només 34 milions, no només per tot el que hi ha ahí, perquè volem saber si tenim capacitat per a fer allò que al senyor Woodward li importa de vore què podem fer amb aquells que no han arribat al 30 %, m'entén?
I volem negociar-ho i volem saber què podem fer.
Per què?
Perquè, evidentment, açò estava pensat per als qui tenien més del 30 % de caiguda de beneficis de l'activitat econòmica, de l'entitat empresarial, perquè són els més afectats.
Però altres també estan afectats, potser no tan afectats.
Però, insistisc, estem parlant sempre d'ordre de prioritats, qui està per davant o qui està…

I a més tancàrem la gent.
Vàrem ordenat que la gent se confinara per una cosa molt senzilla, senyora Massó, per salvar vides.
No sé a vosté si això li importa, no sé si li importa, eh?
(Veus) No, no, és que veig que no li importa per com està diguent eixes coses.
Era per a salvar vides.
I, a més, ho varen entendre tots els grups parlamentaris, tots, excepte algun que vosté coneix.

Del fons covid, d'eixos 73 milions, en realitat van arribar 1.
400 milions, eh?
Atenció, eh!
Atenció!
És a dir, que eixe fons covid va quedar superat per la realitat.
I, per tant, a estes altures de la pel·lícula, seria bo que tinguérem en compte com se subsumix una reivindicació per una quantitat molt superior.

I, com li he dit, senyor Woodward, tenim ahí 301 milions en caixa esperant poder, d'ací al 30 de juny, a vore si podem aconseguir… I, sobretot, ara que tenim el tema greu d'Ucraïna, a vore si amb això podem treballar el tema.

L'AIReF no diu el que diuen vostés, no, en absolut.
L'AIReF diu que no hem concretat les coses.
Però és que volem una cosa i la contrària.
És que si diuen: és que nosaltres…, és un problema quantitatiu… Escolte, no accepte que la crítica de l'AIReF és un tema quantitatiu.
Jo vull que els valencians no estiguen discriminats.
I, per tant, si no tenim els ingressos per capita que toca, farem la despesa per capita que toque.
Per tant, haurem de tindre els ingressos en base al FLA o el que siga.

Una altra cosa són els aspectes qualitatius.
I ahí sí que li puc admetre que tot, per suposat, es millora.
Però per això estem negociant l'spending review de sanitat i passarem per l'spending review de polítiques inclusives i farem l'spending review d'educació i de totes les àrees del Consell.
Tema qualitatiu, per suposat ahí hi ha marge de millora i ahí estem treballant amb l'AIReF.
Però el tema quantitatiu no li ho accepta, perquè tu no pots tindre la visió uniforme, quan la situació no és uniforme, quan tots no tenim els mateixos ingressos per capita i tenim les mateixes obligacions per capita.

Li he dit que eren setze mil empreses, senyor Ibáñez, setze mil empreses que varen rebre… Li ho he dit.
Jo no entenc, si és que no s'ho apunte, setze mil.
(El senyor Ibáñez, amb el micròfon desconnectat, diu: «Le digo cuántas no») Doncs, el que queda d'aquelles que havien demanat, que seran…, no sé si són… (Veus) Xe!
, deu mil.
Si en són vint-i-sis mil, aproximadament, deu mil que no ho han rebut, però és que… (Veus) Home, però escolte, no hi ha… (Veus i el senyor Ibáñez diu: «Le he dicho cuántas no») Doncs, de setze mil a vint-i-sis mil, deu mil.
(Veus)

Anem a vore, senyor Ibáñez, (el senyor Ibáñez, amb el micròfon desconnectat, diu: «¿Y autónomos?
») senyor Ibáñez, de 3.
000…

La senyora presidenta:

No podemos entrar en diálogo, por favor.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

…de 3.
000 euros a 200.
000 euros, esta és la banda fluctuació.
És a dir, aquells que tenien per contribució directa podien arribar a 3.
000 i, a partir d'ahí, 4.
000 fins a 200.
000.
Ens haguera agradat en alguns casos passar de 200.
000, naturalment.
(Veus) Naturalment que voldríem i podríem i deuríem i…

La senyora presidenta:

No entren en diálogo.
Estamos terminando la comisión; por favor, sean respetuosos, vamos a terminar.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

…això és el que haguera sigut oportú, com ha passat a Canàries i a Balears.

Bé, jo crec que estem molt satisfets de com han anat les coses, que sempre poden anar millor.
Però, si fa una setmana ens trobem de nou, en un escenari internacional greu, per a la causa de la inversió russa a Ucraïna… I, per tant, els dic que este govern no abaixarà la guàrdia, no abaixarà la guàrdia de seguir la traçabilitat dels problemes de les nostres empreses.
I en este cas, a més, i és una cosa també molt important, ho fem amb tots els països de la Unió Europea.
Jo crec que la tragèdia d'Ucraïna ha fet de percutor d'algunes coses importants i és que, per fi, tots els països de la Unió Europea estem junts.
Jo crec que això és importantíssim, un punt d'inflexió en el panorama internacional i que espere que això se traduïsca també en polítiques d'ajuda a les empreses afectades.
Per això, com ho hem fet fins ara, des de la perspectiva…, tot siga dit de pas, també d'una Unió Europea que no té res a vore amb la de fa uns anys i que ha posat en marxa tot el tema del Next Generation.

Senyories, estem davant d'un moment històric en què hem de consolidar la nostra recuperació econòmica després de la pandèmia, després de les crisis de l'energia, després de la crisi de la guerra a Ucraïna i hem d'impulsar no només la resistència, que és del que he parlat jo hui, sinó també l'impuls del canvi de model econòmic.

Per això, resulta més necessari que mai la col·laboració de tots, de tots els grups parlamentaris, de tots els agents polítics i socials, de lleialtat institucional a la busca de l'interés que jo crec que és de tots, ha de liderar-lo el govern perquè és el que, democràticament, les urnes han decidit que ho lidere, però jo crec que açò és un problema de tots, com ha passat finalment a Europa, és una lliçó d'Europa.
Totes les discrepàncies que hi havia a Europa fa no res, ara, de sobte, és tot (inintel·ligible) … Escolta, no ho podem fer també a la Comunitat Valenciana?
Això espere.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Muy bien.

Muchas gracias, señor conseller.
(Veus)

¿Para que solicita la palabra, señora Massó?

La senyora Massó Linares:

Pues, para solicitar al señor Soler que retire la expresión de que a mí no me importa salvar vidas.
(Veus)

La senyora presidenta:

Vamos a ver, yo no tengo ningún problema, pero tenemos todos que ser cuidadosos en el debate, porque hay algunas veces que, si paramos cada vez que hay alguna expresión fuera de lugar, no haríamos otra cosa.
(Veus)

Señor Soler, ¿tiene usted algo que decir al respecto o concluimos la comisión?

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

Jo l'únic que puc dir és que sembla com si fora un atemptat contra no sé què el que ens hagueren confinat.

Jo he intentat dir que ha sigut un confinament per a salvar vides, que no és poca cosa.

La senyora presidenta:

Bien, pues, con esto, concluimos la comisión de hoy y le agradecemos, una vez más, al señor conseller su comparecencia y a todos ustedes.

Muchas gracias.

Levantamos la sesión.

(S'alça la reunió a les 12 hores i 57 minuts)