Untitled Web Page



Comissió d'Obres Públiques i Transports 11.
05.
2004 Pàgina X

**Comissió d'Obres Públiques i Transports realitzada el dia 11 de maig de 2004.
Comença la reunió a les 10 hores i 50 minuts.
Presideix l'il·lustre diputat senyor Rafael Ferraro Sebastià.
Reunió número 4.**

 

 

 

***Debat en comissió del Projecte de llei d'ordenació i foment de la qualitat de l'edificació (RE número 8.
743).***

 

 

**El senyor president:**

La senyora secretària passarà llista per tal de comprovar si n'hi ha quòrum.

 

*(La senyora secretària passa llista per tal de comprovar l'existència de quòrum)*

 

Gràcies, senyora secretària.
N'hi ha quòrum.

Primer punt de l'ordre del dia.
Lectura i aprovació de l'acta de la reunió anterior.
Les seues senyories tenen en les seues carpetes l'acta.
Si no n'hi ha ninguna observació a fer.
.
.
L'aprovem per assentiment.

Moltes gràcies.

Segon punt.
Debat en comissió del Projecte de llei d'ordenació i foment de la qualitat de l'edificació.

Anem a començar amb l'esmena número 1, que correspon al títol de la llei, del Grup Parlamentari Popular.

Té la paraula el senyor Maluenda, per a la seua defensa.

 

**El senyor Maluenda Verdú:**

 

Gràcies, senyor president.

Que passe directament a votació.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Maluenda.

Anem a votar l'esmena número 1.
Vots a favor?
Vots en contra?
Per 8 vots a favor, 7 en contra, queda aprovada.

A l'article primer tenim l'esmena número 2, del Grup d'Esquerra Unida-Esquerra Valenciana-Els Verds: Entesa.

Per a la seua defensa té la paraula el senyor Oltra.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Gràcies.

Volia defensar conjuntament la 2 i la 3.

Mosatros, en el tema d'aquesta llei ­ho vam anunciar en el debat de totalitat i l'altre dia també amb el mateix conseller­ trobem que hi ha una sèrie de qüestions que no acaben de quedar clares.
A voltes pot ser un tema d'estil o de redacció però creem que és una llei que.
.
.
, no sé si és que ha passat massa temps cuinant-se, però que el text definitiu que arriba en estos moments introduïx incerteses innecessàries.

Per tant, nosaltres ací el que fem, en estes dos esmenes, és intentar desdoblar l'apartat 1 de manera que intentem diferenciar el que és el procés de l'edificació i creem un nou apartat per a dir que la llei, un dels objectes principals de la llei també és regular i fomentar la qualitat en tot eixe procés d'edificació.
Una manera de distingir o destacar, si se vol, eixos dos conceptes.

I, després, en l'esmena número 3, el que fem és.
.
.
Ja està aprovada en aquests moments la Llei d'ordenació de l'edificació a nivell estatal.
No sabem per quina raó no se fa referència a ella en este article i ja que està en vigor i afecta en este cas, doncs que constara.
És una postura que el mateix Consell Jurídic Consultiu també ha fet constar, que seria convenient que figurara la llei a què s'està fent referència.
Una altra cosa és que no existira però en estos moments.
.
.
A la millor, quan se va preparar el projecte no estava ­cosa rara­ però en aquests moments està en vigor.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Oltra.

Torn en contra.
Té la paraula el senyor Modrego, pel Grup Parlamentari Popular.

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

Gracias, señor presidente.

Señor Oltra.

Vamos a rechazar ambas enmiendas por los siguientes motivos.
En primer lugar, es que con respecto a la enmienda número 2, realmente entendemos que es una cuestión de forma más que de fondo; que los conceptos yo creo que están muy claros; que no conviene además disociar lo que es construcción y calidad, creo que es algo por lo que apuesta la ley muy claramente hasta en su mismo título.
Y, por lo tanto, no conviene diferenciarlo en apartados independientes porque la ley lo que hace es un esfuerzo importante precisamente para incrementar la calidad de la construcción y entonces no se entiende construcción siempre que no vaya aparejado a calidad.

Y con respecto a la enmienda número 3, señalar que la remisión expresa a la LOE lo que haría es dejar fuera de referencias toda la normativa que hay a nivel estatal de construcción.
La ley sí que cita la ley estatal cuando hace una referencia expresa en un artículo pero cuando habla, en general, de todos los preceptos que pueden afectar por legislación estatal lo hace de esa manera porque además de la ley hay muchas disposiciones a nivel nacional, normas básicas y todo tipo de disposiciones para las que tiene competencia el Estado, que si se citase la ley y no se citasen todas ellas podría entenderse que no tienen respaldo jurídico.
Por lo tanto, también nos oponemos.

 

**El senyor president:**

 

Muchas gracias, señor Modrego.

Anem a votar les esmenes, la 2 i la 3 conjuntament.
Vots a favor de les esmenes?
7.
Vots en contra?
8.
Per 7 vots a favor, 8 en contra, queden rebutjades les dos esmenes.

Anem a passar a votar l'article 1.
Vots a favor de l'article 1?
Vots en contra?
Per 8 vots a favor i 7 en contra, queda aprovat l'article número 1.

Anem a l'article número 2.
Està l'esmena número 4, del Grup d'Esquerra Unida-Els Verds: l'Entesa.
Per a la seua defensa té la paraula el senyor Oltra.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Gràcies.

Mosatros agrupem ací també la 4, 8 i 9.

Tornem un poc al debat que teníem anteriorment.
Nosaltres no és que vullguérem, com s'havia dit abans, reduir-li importància a res sinó precisament l'objectiu era el contrari, intentar que la norma siga el més clara possible per a tot el món, no solament per als que han redactat la llei sinó per a qualsevol ciutadà que puga llegir-la.

En eixe sentit, en l'article 2 nosaltres incorporem una altra redacció en el sentit que quede clar, quan estem referint-mos al tema d'edificació, que aquest incorpora tota classe d'obra de fàbrica i construcció forjada amb material de diverses classes i adherida d'una manera permanent al sòl ja estiga en la superfície com en el subsòl, cosa de la qual normalment quasi no se parla.
I, en especial, ja incorporaríem la resta de.
.
.
És una esmena.
.
.
bé, jo crec que absolutament.
.
.
si se vol de llenguatge tècnica però que crec que queda millor redactada, o siga, enriquix el text del projecte de llei.

Igual que, per exemple, la número 8 que introduïm també en este article el concepte que eixos elements constructius que diu textualment "que permeten un ús satisfactori de l'edifici", també afegim que "especialment el disseny acord amb la tipologia edificatòria aplicable", qüestió que en molts casos ha segut motiu de polèmica per diferents raons, perquè hi ha contrastos, per no dir xocs, paisatgístics molt forts.
És una millora que introduïm ahí a l'objecte que quede més clar.

I l'esmena número 9, jo crec que és evident que a pesar que per altra banda se suposa que estarà regulat, doncs, home!
, si anem a fer una llei tot el que pugam ficar ahí que done més informació, que supose una reafirmació d'un compromís, millor que millor.
I en eixe sentit, en este article 4 afegiríem un apartat nou que diu que "s'evitarà la construcció d'edificis en zones que presenten problemes d'alt risc com, per exemple, les zones inundables o aquelles que per raons geotècniques ho desaconsellen".
Ja sabem, ja sabem que existeix el Patricova, ja sabem que existeixen plans generals que deuen determinar on se deu edificar.
Però jo crec que en una llei com aquesta, que tracta precisament el tema de la qualitat i l'ordenació de la construcció, no està mai de més que un tema que en el nostre territori té una influència tan gran.
.
.
­tenim una gran part de la Comunitat Valenciana afectada per aquest tipus de sòl, per aquest tipus de problema­ deuria de figurar de manera que sempre estiguera present de cara als ajuntaments a l'hora de planificar el creixement urbanístic dels seus municipis.
És una cosa que, per evident, a la millor sobraria però precisament per això crec que el tema que estem parlant garantix la seguretat de l'edificació i garantix també la informació a l'usuari que va a comprar això, que no va a donar-se este supòsit.

Gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Oltra.

Torn en contra.
Té la paraula el senyor Modrego.

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

Gracias, señor presidente.

Señor Oltra, no vamos a aceptar estas enmiendas por los siguientes motivos.
En relación, en principio, con la definición de "edificio" que, bueno, puede ser un planteamiento perfectamente respetable de que dentro de la ley se incluya esta definición, pero la ley valenciana pretendió seguir el criterio de la ley nacional, que tampoco hace esa definición, y solamente escuchando la propia definición que ha leído usted, señor Oltra, casi parece aconsejable no incluirla realmente, porque es una definición bastante compleja y con una posibilidad clara de que pueda haber más problemática en definir precisamente los contenidos de esa definición.
Parece que la regulación que ya existe en la ley contempla de una manera mucho más flexible y amplia, y yo creo que ajustándose mejor a los distintos edificios, la aplicación que haga de la ley en la que no va a haber ninguna duda.

Otros aspectos que ha planteado, pues mire, yo creo que pueden ser mejoras pero que en todo caso siempre introducen dentro de lo que es una ley una posible discusión que la ley ha pretendido evitar.
Cuando se habla de tipología edificatoria habría que definir lo que es tipología edificatoria cuando, por ejemplo, ustedes hablaban de diseño.
Yo creo que ya está claro, incluido en la ley, cuando se habla claramente de la adecuación al uso, que hay que entenderlo en esa misma línea pero sin introducir conceptos que podrían ser objeto de otras normas y que podrían tener una interpretación que sería contraria a lo que es una ley, que tiene que ser siempre muy clara en el momento de su aplicación.

Y, por ejemplo, el tema de la inundabilidad, es evidente que en todos los controles administrativos, como pueden ser las licencias de obras, se podría controlar la inundabilidad, pero eso nos llevaría también a una complejidad importante en el sentido de qué tendría más valor en caso de discrepancia, el informe de un técnico en una licencia de obras interpretando la posible inundabilidad de un terreno o los informes de confederación y demás organismos que en la aprobación de un plan han dicho o han establecido las medidas correctoras necesarias para que esa zona fuese edificable.
Yo creo que si estamos hablando de lo que es calidad de la edificación, yo creo que a cada administración o si hablamos de las comisiones territoriales, si hablamos de la confederación, si hablamos en cada momento.
.
.
Yo creo que tienen su papel de definir, efectivamente, dónde tienen que ir las edificaciones.

Y en este momento no estamos.
.
.
Yo creo que cuando se tiene que dar una licencia de edificación no se está en el momento de analizar, de revisar otra vez todos los componentes que afectan al edificio sino claramente la adecuación a la normativa urbanística y claramente también el cumplimiento de todas las normativas de calidad del edificio.

Por lo tanto, ya digo que la ley queda más clara tal como está y estamos en contra, vamos a rechazar estas tres enmiendas.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies senyor Modrego.

Anem a votar l'esmena.
Vots a favor de l'esmena número 4, 8 i 9?
Vots en contra?
Per 7 vots a favor, 8 en contra, queden rebutjades les tres esmenes, 4, 8 i 9.

Esmena número 5, del Grup Parlamentari Socialista.
Per a la seua defensa té la paraula el senyor Sanmartín.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

En l'esmena número 5 nosaltres el que proposem és que quan parlem d'excloure de la llei determinades edificacions que responen a una tipologia local o bé per un ús adquirit al llarg del temps relatiu als costums d'una zona, se'ns diu al projecte de llei que el cas d'esta exclusió hauria de ser determinada reglamentàriament.
Estem d'acord totalment però que se concrete el desenvolupament d'aquest reglament.
En el cas concret nosaltres posàvem el termini d'un any des de l'entrada en vigor d'aquesta llei perquè, sobretot, tenim exemples i en una llei tan tècnica com la de foment i qualitat de l'edificació passarà molt de temps a desenvolupar els reglaments que conté aquest projecte de llei, perquè no solament en conté un, en conté molts, i, per tant, voldríem acotar la discrecionalitat per part de l'administració en aquest sentit.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Sanmartín.

Torn en contra.
Té la paraula el senyor Maluenda.

 

**El senyor Maluenda Verdú:**

 

Gràcies, senyor president.

L'esmena pretén, com ha dit la seua senyoria, que es concrete en un termini d'un any des de l'entrada en vigor de la llei la reglamentació per a desenrotllar les edificacions excloses de l'àmbit d'aplicació.
.
.
*(inoïble*) .
.
.
de la llei puguen ser aplicades en cada cas en el termini d'un any.
No té per què fer-se ni en un any ni en un sols reglament.
És perfectament possible que eixes exclusions es vagen fent cas a cas mitjançant normes específiques i que es puguen anar adaptant en qualsevol moment en que es plantege l'oportunitat de conservar algun tipus concret d'edificis i analitzar-lo en eixe moment i excluir-ho o no.
Així pot ser en un any, en dos anys, en deu o en vint anys.
No estem parlant del reglament que desenrotlla l'aplicació de la llei sinó del reglament que quantifica quines són eixes exclusions i quins valors tradicionals i culturals són els que han de primar per a fer-ho.

Jo pense que acceptar la seua esmena seria posar-li portes al camp i havien de retirar-la i de meditar-lo.
Havien de retirar-la i meditar-lo perquè, repetisc, senyories, no és el reglament que desenrotlla la llei sinó tan sols el reglament que pretén desenrotllar les edificacions excloses de l'àmbit d'aplicació de la llei, que és una cosa molt distinta.

Res més i gràcies.

 

**El senyor president:**

Moltes gràcies, senyor Maluenda.

Anem a votar l'esmena número 5.
Vots a favor de l'esmena número 5?
Vots en contra?
Per 7 vots a favor i 8 en contra queda rebutjada l'esmena.

Anem a votar l'article número dos.
Vots a favor de l'article dos?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra queda aprovat l'article número dos.

A l'article número tres està l'esmena número 6, del Grup Parlamentari Socialista.
Per a la seua defensa té la paraula el senyor Sanmartín.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

Gràcies, senyor president.

Parlem en aquesta esmena i en el projecte de llei es parla que per a fomentar la qualitat s'establirà una sistema d'avaluació i un distintiu d'edificis que ­i cite textualment, d'acord amb el que diu el projecte de llei- podrà ser oficialment reconegut.
Pensem que és insuficient.
I el que demanem amb la nostra esmena, i aquest és l'objectiu, és que en el termini d'un any es puga crear una agència pública d'acreditació encarregada d'atorgar aquest distintiu de qualitat i, evidentment, oficialment reconegut, sense posar el condicional podrà.

Gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Sanmartín.

Torn en contra?
Té la paraula el senyor Maluenda.

 

**El senyor Maluenda Verdú:**

 

Gràcies, senyor president.

*(Inoïble.
Parla sense micròfon)* .
.
.
al Consell a desenrotllar este sistema, però no té per què ser necessari crear més burocràcia.
Pot dissenyar-se un sistema de reconeixement oficial que puga ser assumit pels servicis públics i assistents.
No tindria sentit que la llei, quan encara no està perfilat el sistema, exigirà la creació d'una agència pública que podria resultar perfectament inútil.

Per tant, anem a votar en contra de la seua esmena.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Maluenda.

Anem a votar l'esmena número 6.
Vots a favor de l'esmena?
Vots en contra?
Per 7 vots a favor i 8 en contra, queda rebutjada l'esmena número 6.

Anem a votar l'article número tres.
Vots a favor de l'article número 3?
8 Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra queda aprovat l'article número tres.

A l'article número quatre està l'esmena número 7, del Grup Parlamentari Socialista.
Per a la seua defensa, té la paraula el senyor Sanmartín.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

L'article en qüestió fa referència als requisits bàsics de l'edificació i concretament a un que és l'estalvi d'energia.
Nosaltres hem demanat la seua supressió, no perquè no estem a favor sinó perquè desenvolupem tot aquest punt que pensem que és insuficient en un apartat nou, com després vorem, relatiu a la sostenibilitat.
I, per tant, per això hem presentat aquesta esmena de supressió com a insuficient.

 

**El senyor president:**

Gràcies, senyor Sanmartín.

Torn en contra?
Senyor Maluenda.

 

**El senyor Maluenda Verdú:**

 

Gràcies, senyor president.

L'esmena 7 junt a l'11 i a la 12 del Grup Socialista formen un bloc en el que Psoe altera la sistemàtica de l'article quatre del projecte, que no sols no millora sinó que empitjora allò establert en ell, ja que rebaixa el nivell d'exigència quan a la sostenibilitat de l'edificació que pretén reforçar.

L'article quatre té dos punts.
El primer és establir els requisits bàsics de funcionalitat, habitabilitat, seguretat, etcètera, que ha de donar satisfacció a tots els edificis des de la fase del projecte.
Mentre que el segon s'estableix una sèrie de principis de protecció ambiental i de desenrotllament sostenible al que ha de tindre aplicació en la norma.

A l'esmena 7, i també em referisc a l'11 i a la 12, perquè després ja no entraré a elles, pretenen suprimir l'apartat segon, principis, i el punt c.
3 en l'apartat primer, introduint en este apartat primer requisits, un nou punt d) en el que, baix el títol de requisits de sostenibilitat, s'arrepleguen en realitat una sèrie de principis a criteris d'actuacions, encara que no diu de quina forma ha de ser eixa actuació, es promouran les condicions, es fomentarà, s'impulsarà.
Per a, finalment, arreplegar en el punt e.
5 , com a principis.
Però dintre de l'apartat de requisits, el que el projecte d'una manera molt més clara diferenciava en l'apartat segon com a tals principis.
És a dir, que les seues esmenes confonen i mesclen requisits i principis d'actuació en un text molt més confós que el del projecte i sense aportar res essencial.
Per tant, votarem les tres en contra i ja no faré el torn en contra quant a l'11 i a la 12, que ja ho tenen en este moment.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Maluenda.

Anem a votar l'esmena número 7.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.
Per 7 vots a favor i 8 en contra queda rebutjada l'esmena.

Esmena número 10, del Grup Parlamentari Socialista.
Té la paraula el senyor Sanmartín per a la seua defensa.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

I la 8 i la 9?

 

**El senyor president:**

 

La 8 i la 9 estan ja debatudes, senyor Sanmartín.
*(Remors)* La 8 i la 9 les ha acumulat el senyor Oltra.
*(Remors)*

Anem a vore, l'esmena número 8 i la número 9.
.
.
*(Remors)* Senyories, senyories.
Les esmenes 8 i 9 han estat debatudes amb l'esmena número 4.
O siga, que ara entrem ja en l'esmena número 10.

Senyor Sanmartín, si vol pot acumular les esmenes del mateix article, si vol.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

L'esmena en qüestió és per afegir un apartat que nosaltres creem important, que fa referència als requisits bàsics de l'edificació.
I concretament al tema de la ubicació de les edificacions.

Respecte a la ubicació pensem que és una qüestió importantíssima, sobre tot en zones de nova urbanització, sobre tot perquè s'han d'introduir com a requisits previs el compliment de tota una sèrie d'infrastructures configurades als plans urbanístics, sobre tot les condicions de connexió i d'integració, la disposició i dimensionat òptims del sòl dotacional, zones verdes, equipaments i demés.
I també la disposició de tipologies d'edificació que garantisquen la inserció en l'entorn preexistent.
En definitiva, en tant i en quant el projecte de llei no contenia cap referència a la ubicació d'aquestes edificacions, hem cregut oportú introduir-lo i, en conseqüència, introduir aquesta esmena.

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Sanmartín.

Per a torn en contra.
Senyor Maluenda.

 

**El senyor Maluenda Verdú:**

 

Gràcies.

Mire, senyor Sanmartín, el que vosté planteja és una qüestió del pla general.
En el moment estiga homologat al pla general, l'ajuntament és competent per a aconseguir la llicència o no.

Mire, jo crec que confonen una cosa amb l'altra.
L'objecte del projecte de llei és l'edificació.
La ubicació dels edificis és objecte d'altres normes, principalment les urbanístiques.
L'article quatre, en el seu punt 1, desenrotlla requisits bàsics de l'edificació referint-se a edificis individualment considerat sense aplicacions externes.
L'urbanisme, com qualsevol altre tipus de normativa sectorial que incidixca en l'entorn de l'edifici, medi ambient, patrimoni històric, geotècnia, activitats qualificades, etcètera, són pressupòsits i condicionaments de l'activitat edificadora i, com tal, es té en compte en el projecte de llei.
Però l'objecte d'esta és l'edificació i no totes les possibles circumstàncies que emmarquen l'activitat que es regulen en legislacions corresponents d'activitat urbanística, en el pla general d'ordenació urbana de la població, a l'hora que l'ajuntament concedixca o no les llicències d'edificació.

Per tant, jo pense que el voler introduir este aspecte en esta llei és introduir una matèria que no té res a vore en una llei molt tècnica, molt específica que l'únic que procura és la qualitat en l'edificació, no l'activitat urbanística com a tal.

Res més i gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Maluenda.

Anem a votar l'esmena número 10.
Vots a favor de l'esmena número 10?
Vots en contra?
Per 7 vots a favor i 8 en contra, queda rebutjada l'esmena número 10.

Esmena número 11, del Grup Parlamentari Socialista.
Per a la seua defensa té la paraula el senyor Sanmartín.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

El mateix que en l'aspecte anterior.
Si bé és cert que, dins els requisits bàsics de l'edificació, contempla el projecte de llei aspectes importants, com pot ser la funcionalitat, la seguretat o el tema de l'habitabilitat.
Trobem a faltar, igual que trobàvem a falta referències a la qüestió de la ubicació, el mateix respecte a la sostenibilitat.
De fet, vostés únicament esmenten la qüestió de l'estalvi energètic, com dèiem abans.
Però pense que s'obliden de mesures importants, o almenys l'èmfasi que se li hauria de donar, com per exemple pot ser l'estalvi de l'aigua, mesures per a fomentar la utilització de materials autòctons i no contaminants, mesures per a optimitzar la utilització dels recursos disponibles, mitjançant una adequada política de reciclatge i ús eficient.

En conseqüència, el mateix li plantejo.
Que igual que en el tema de la ubicació, pense que el tema de la sostenibilitat està insuficientment desenvolupat en el projecte.

Gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Sanmartín.

Entenc que el senyor Maluenda ja havia fixat la seua posició en contra.

 

**El senyor Maluenda Verdú:**

 

Volia dir que servixen les manifestacions fetes en la 7.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Maluenda.

Anem a votar l'esmena número 11.
Vots a favor de l'esmena número 11?
Vots en contra?
Per 7 vots a favor i 8 en contra, queda rebutjada l'esmena número 11.

Esmena número 12, del Grup Parlamentari Socialista.
Per a la seua defensa té la paraula el senyor Sanmartín.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

L'esmena número 12 fa referència.
.
.
*(inoïble)*

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Sanmartín.

Entenc que, igualment, el senyor Maluenda ha fixat la seua posició contrària.
.
.
Moltes gràcies, senyor Maluenda.

 

Anem a votar l'esmena.
Vots a favor de l'esmena número 12?
7.
Vots en contra?
8.
Per 7 vots a favor i 8 en contra, queda rebutjada l'esmena número 12.

Passem a votar l'article número quatre.
Vots a favor de l'article número quatre?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra, queda aprovat l'article número quatre.

A l'article número cinc tenim l'esmena número 13, del Grup d'Esquerra Unida, Esquerra Valenciana-Els Verds: l'Entesa.
Per a la seua defensa, té la paraula el senyor Oltra.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

Ací anem a agrupar la 13, 21, 24, 33, 34 i 36.

 

*(S'interromp la gravació)*

.
.
.
absolutament regulat en llei tota una sèrie de qüestions que ací es plantegen, que nosaltres en aquest projecte, en el que ha tardat d'arribar a les Corts, tots siga accions de l'Administració ací, allà i més enllà.
Nosaltres creem que dir això i no dir res pràcticament és el mateix.

L'article cinc diu: "Accions de l'administració.
A fi d'aconseguir uns nivells mínims d'afavorir nivells superiors de qualitat, la Generalitat promourà les accions següents que desplegarà reglamentàriament.
.
.
".
Què ens està dient ahí?
Que pensa fer, no se sap quan, tot el que ve ahí.
Podia haver dit inclús farà un mes que no haguera passat absolutament res.
Part inclús del que diu ja està en la pròpia LOE, en el punt 1 per exemple està sencer en la LOE.
Per tant, la sensació que dóna és, no sé si és que tenien necessitat d'omplir i justificar un projecte de llei, que es veu que ha estat pegant tombs per ahí i no sabíem mai l'hora de poder-la presentar.
Però jo crec que a estes altures no és de rebut presentar un projecte aixina, tot ple de declaracions d'intencions, de declaracions que "jo vull fer", que "estic pensant-me fer", que "reglamentàriament faré".
.
.
O siga, totes estes coses haurien d'estar ja regulades, haurien d'estar ja normativitzades.
Per tant, nosaltres el que fem és criticar això.
O siga, inclús s'arriba a situacions ja quasi còmiques, com és que l'article 12, quan parla d'accions de l'administració, repetix això de l'article.
Dic: bé, és que astò ja és un poc el súmmum, o siga, s'arriba a repetir inclús textualment part dels articles.

Per tant, nosaltres és que considerem que ningú va a dir-li a la Generalitat que no podrà el dia de demà desenvolupar reglamentàriament decrets, normatives, en aplicació d'aquesta llei.
No fa falta que mos ho diga, perquè això que mos està dient o mos està proposant és un projecte de llei pràcticament buit.
Quasi totes les coses importants estan en estos cinc articles, que nosaltres, com una proposta, digam, de crida d'atenció, plantegem la seua supressió i la seua refosa en una altre.
Total, per a fer declaració d'intencions, mosatros pensem que en un article sobra.
I per això plantegem l'esmena 36, on fem un text refós de tota eixa sèrie de declaracions que se volen fer coses, perquè eixe missatge no necessita tant d'espai.

Si el problema era que la llei se'ls quedava curta, a la millor se podia haver fet d'una altra manera, però nosaltres pensem que aquesta llei no incorpora res nou, perquè quasi tot el que anuncia no deixa de ser un anunci, i fer lleis per a anunciar que el dia de demà faré altres coses, mosatros pensem que no és el camí més adequat.
Si se vol, són esmenes crítiques amb el procediment.
Nosaltres pensem que en allò que diem en l'article 36 queda perfectament clara quina és la voluntat del legislador en este cas i quins són els objectius que se volen aconseguir, i són "els nivells de qualitat i de seguretat cada vegada millor en totes les edificacions", i que "la Generalitat promourà, entre altres, les accions següents", i en els quatre punts que vénen ahí en l'esmena número 36 jo crec que està feta la refosa de tot allò més important, més interessant, sense necessitat de fer cinc articles que en gran part d'ells inclús són o bé còpia de la LOE mateixa o bé còpia d'ells mateixos.

Per tant, jo crec que d'alguna manera hauríem de cridar l'atenció a.
.
.
, no sé, a la conselleria o al departament que haja preparat açò perquè jo crec que no és de rebut.
No és de rebut que se mos diga a estes altures tota una sèrie de determinacions que no estan fetes, que no se poden aplicar, que no van a ser conegudes per ningú, sinó que simplement, sense termini, sense cap exigència, la Generalitat diu que alguna volta ho farà.
Jo crec este poble no se mereix eixe tipus de qüestions.
I per tant, ja dic, és una esmena si se vol tècnica, si se vol de crida d'atenció, per una esmena que jo crec que hauria de servir perquè no tornaren a dur-mos projectes tan buits com aquest, perquè jo crec que la llei ha de concretar coses, no ha de dir-mos les coses que ja concretarà.
Ha de concretar-mos les coses, més quan són coses tan importants, i les deixa absolutament en l'aire.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Oltra.

Torn en contra?
Té la paraula el senyor Modrego.

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

Gracias, señor presidente.

Señor Oltra.

Discrepamos totalmente de la argumentación que usted plantea.
Yo creo que claramente lo que es el proyecto de ley en su apuesta por la calidad señala claramente el papel de la administración, diferenciando lo que es la regulación de la calidad.
Yo creo que es un papel fundamental de la administración, que en muchas materias ya está realizado, a veces con soporte estatal o a veces con soporte autonómico, pero que ahora, a partir de ahora, tiene su marco legal clarísimo a través de esta ley dentro de la Comunidad Valenciana, en la verificación, en los controles de la calidad, donde se abre la posibilidad, precisamente para incrementar esos controles, de la participación, como hay también hasta ahora pero regulando y profundizando en el papel competencial de la Generalitat en verificar precisamente esa calidad, papel fundamental.
No solamente hay que regular sino que hay que controlar, y yo creo que es el papel fundamental que tiene que tener la administración, que también prevé desarrollar esos organismos que luego lo tienen que llevar a cabo y que sería desde luego un exceso y totalmente creo que incongruente incluirlo en una ley, que es fomentar la calidad.

Yo creo que esos aspectos son fundamentales y están desarrollados dentro de lo que es la sistemática de la ley.
Igual al señor Oltra le parece que se entiende de difícil manera tal como está planteada la ley, pero la ley está planteada desde lo que es el edificio y el proceso edificatorio, señalando en cada momento del proceso las condiciones y los papeles que los distintos agentes y las distintas condiciones que tiene que haber en cada momento del proceso.
Otro planteamiento de la ley podría haber sido desde el papel de los distintos agentes, y olvidarnos precisamente que la construcción es un hecho terminado pero que se empieza donde no hay nada y que hay distintos momentos de ese proceso, que es lo que la ley ha valorado precisamente que es lo importante, que esas garantías en cada momento del proceso y la regulación de los papeles de los distintos agentes dentro de cada fase es lo que nos va a dar la garantía de que el edificio va a ser un edificio de la máxima calidad, frente a regular aisladamente el papel de las distintas administraciones, que es igual como estaba hasta ahora.

Por lo tanto, yo creo que la ley tiene un concepto muy claro, lo tiene muy claro: apuesta por esa forma de estructurar las competencias, y sí que señala claramente las competencias de la administración.
Yo creo que cuando se hace una ley hay que hacer el doble camino: llegar con la ley a veces hasta el nivel de reglamento y luego ser capaz de quitar aquellos elementos de desarrollo de detalle que, una vez que se ve que encajan dentro de la ley, no pueden estar en una ley porque luego suponen una rémora, porque en una ley tan técnica como esta, muchas veces el llegar a detalles de reglamento lo que hace precisamente luego es crear unos problemas muy graves que yo creo que se tienen que desarrollar allí donde deben, que es reglamentariamente en órdenes, siempre que el marco fundamental, como ya he dicho, ya esté regulado.

Por lo tanto, yo creo que tanto en este artículo como en el 8, en el 12, en el 22 y en el 25 está mejor regulado, más estructurado y, desde luego, con un papel importante dentro de la ley, el papel de la administración.
Y por lo tanto, vamos a rechazar las enmiendas que ha defendido Izquierda Unida.

 

**El senyor president:**

 

Muchas gracias, señor Modrego.

Conclòs el debat, si les seues senyories no creuen una altra cosa, anem a votar conjuntament les esmenes números 13, 21, 24, 33, 34 i 36.
Vots a favor de les esmenes?
Vots en contra?
Per 7 vots a favor i 8 en contra queden rebutjades les esmenes.

Anem a votar l'article número 5.
Vots a favor de l'article número 5?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra queda aprovat l'article número 5.

A l'article número 6 tenim l'esmena número 14, presentada pel Grup Esquerra Unida-Els Verds-Esquerra Valenciana: l'Entesa.
Per a la seua defensa té la paraula el senyor Oltra.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Sí.
Ajuntem la 14, 15, 16 i 17.

Nosaltres en aquest capítol volem diferenciar, destacar si de cas, i la proposta de l'esmena 14 és, on diu "activitats i agents de l'edificació", dir clarament que se deu denominar "l'edificació".
És una esmena al títol de l'article.

L'esmena 15 demana la supressió del punt 2 d'eixe mateix article.
Per una banda ja està en la LOE.
També tornem un poc a un debat que, digam, està constantment eixint en aquest projecte de llei.
Quan abans féem referència que no incorporava cap compromís perquè els temes importants tot ho deixava per a ser reglamentat el dia després, nosaltres, pel que se dia abans, no és que estigam en contra que moltes matèries s'han de regular reglamentàriament, precisament en l'esmena nostra, la 36, el que fem és això, intentar refondre totes eixes propostes ahí, però, home, que no s'abuse d'incorporar un projecte que mig projecte són declaracions d'intencions.
I clar, és que resulta que part de l'altre mig resulta que és còpia textual de normativa existent, que una de dos, o copiem tota la llei o fem una cosa nova, ja que tenim competència en este aspecte.

El punt 2 de l'article 6 està copiat textualment de la Llei d'ordenació de l'edificació estatal, que no és que siga roín, però bé, si ja comencem a copiar textualment determinats articles, igual a la millor el que interessa és acabar-ho de copiar tot.

Per tant, eixe tema demanem la seua supressió per eixa raó, però a més especialment perquè en l'article 37 torna a aparéixer.
O siga, que si anem a l'article 37, que diu que "són agents de l'edificació totes les persones".
.
.
, dius: bé, és que a la persona o persones que han preparat aquest projecte de llei, que no sé qui són, és que haurien de donar-los una medalla, perquè és que arriben ja a repetir-se.
O siga, el punt 2 de l'article 6 és el mateix que el punt 1 de l'article 37.
Això no pot ser.
Un dels dos sobra.
Nosaltres pensem que el que sobra és aquest, però bé, igual a la millor el que sobra és el de l'article 37.
Però me pareix d'una deficiència a l'hora de preparar aquest projecte injustificable, per dir-ho suaument.
O siga, està repetit.
No me pareix de rebut que un projecte de llei puga aparéixer en el *Diari Oficial de la Generalitat* amb este tipus de coses, jo crec que mane qui mane.

Després, hi havia en l'esmena número 16.
.
.
Bé, això simplement és un error ortogràfic.
N'hi ha també moltes deficiències en eixe sentit, inclús nosaltres férem no una esmena, férem un escrit.
.
.
no sé com dir-ho, d'atenció, que després vam rebre contestació per part d'algú, no recorde qui era, en el sentit de, bé, no mos donaven la raó però sí que rectificaven, per tant venia a ser la mateixa cosa.
I és que està ple d'això.
Mosatros hem fet alguna esmena puntual, un poc aixina florejant, perquè clar, si es posàvem a mirar-ho amb lupa ací no acabàvem, però un poc, perquè se veja, dir: xe, no sé jo qui ha fet açò, en quines condicions se va fer, que n'hi ha tant d'error.
Per exemple, quan s'està parlant en plural no se pot continuar en singular, i eixe és un dels temes.

I després, la 17, jo crec que la 17 està clara.
La llei diu ahí: "i llibertat d'establiments previstos en l'àmbit de la Unió Europea".
Bé, si estan previstos no són d'aplicació.
És una cosa que pareix un poc aixina però, home, si hem d'ajustar-nos a això, això de "previstos" sobra, perquè si són previstos és que no estan en vigor, i si estem parlant d'allò que ja està en vigor, anem a deixar-ho clar, perquè és que "previstos", en qualsevol moment poden haver un muntó de coses.
Aleshores, jo crec que això deu ser un error de redacció.
Anem a deixar-ho com que és un error de redacció, però que fàcilment seria assumible i aclariríem el dia de demà a nivell jurídic l'àmbit d'aplicació de la llei mateixa.
Jo crec que és un error, però un error que introduïx confusió, i per tant, aixina està.

Gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Oltra.

Pel Grup Parlamentari Popular té la paraula el senyor Modrego.

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

Gracias, señor presidente.

Señor Oltra.

En relación con este grupo de enmiendas, yo creo que no estamos discutiendo nada de fondo, son temas de matiz en todo caso, de claridad de texto, en las que estamos dispuestos si.
.
.
De forma fundamental pensamos que es correcto el texto, pero si a su señoría ya le infunden dudas yo creo que es bueno clarificarlo para que nadie pueda tener dudas.

Con respecto a lo que sería la enmienda número 14 y la enmienda número 16, entendemos que es correcto el texto en el sentido tal como está estructurado, desde luego más claro que como propone su señoría, y además con una lógica mayor por la lógica.
.
.
Por ejemplo, la palabra "habilitado" cuando está ligada a una actividad que también está en singular en la ley, parece lógico que sea así.

Sin embargo, si a su señoría le parece bien, estamos dispuestos a hacer una.
.
.
con respecto a la enmienda número 15, si quieren votarla separado, efectivamente, hay una reiteración dentro de la ley que desde luego puede, al leer un artículo determinado, dar una mayor claridad al leerlo porque no hay que remitirse, pero efectivamente hay una.
.
.
Entonces, si a su señoría le parece bien, la votamos independientemente y estamos dispuestos a apoyarla.

Y con respecto a la enmienda número 17, también señalarle que la expresión "previstos" señalada yo creo que es lógica en cuanto que previsto en el sentido de que la Unión Europea cuando prevé una disposición quiere decir que la ha previsto y la ha realizado y que está en vigor.
No obstante, para mayor claridad, si su señoría quiere que planteemos una transaccional en el sentido de introducir otro término como "aplicable" o algo.
.
.
*(remors)* "en aplicación".
.
.
La propuesta es "aplicable", que es directamente algo que si está en vigor ya directamente entre en aplicación.
Por lo tanto, sería razonable.
Su señoría lo plantea, pues hacemos una transaccional en la 17 y también sería votada.

 

**El senyor president:**

 

Entiendo entonces que hay una oferta de hacer una transaccional.
Suspendemos un minuto la comisión.
*(Remors)* Suspendemos durante un minuto.

 

*(Se suspén la reunió a les 11 hores i 30 minuts)*

*(Es reprén la reunió a les 11 hores i 35 minuts)*

 

**El senyor president:**

.
.
.
l'esmena número 17.
La senyora secretària la llegirà.

 

**La senyora secretària:**

 

Los portavoces abajo firmantes presentan la siguiente enmienda transaccional a la enmienda 17 de Esquerra Unida-Els Verds-Esquerra Valenciana: l'Entesa, al Proyecto de ley de calidad de la edificación: Artículo 6, párrafo 3, donde dice "previstos", debe decir: "aplicables".

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyora secretària.

Anem a votar l'esmena transaccional.
Vots a favor?
Per unanimitat queda aprovada.

Anem a votar per separat l'esmena número 15.
Vots a favor de l'esmena número 15?
Per unanimitat queda aprovada.

I ara, conjuntament, si els pareix bé a les seues senyories, la número 14 i la 16.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.
Per 7 vots a favor i 8 en contra, queden rebutjades les esmenes número 14 i 16.

Anem a votar ara l'article número 6.
Vots a favor de l'article número 6?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra queda aprovat l'article número 6.

A l'article número 7, està l'esmena número 18 del Grup Parlamentari d'Esquerra Unida-Els Verds-Esquerra Valenciana: l'Entesa.

Per a la seua defensa, té la paraula el senyor Oltra.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

*(El senyor Oltra parla sense micròfon)* També agrupem 18, 19, 20 i 46.
*(S'interromp la gravació)*

 

**El senyor president:**

 

Senyor Oltra, seria tan amable de ficar el micro?

Gràcies.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Bé, ahí entenem també que en este capítol, a banda de demanar que la definició passe a un altre article, com diu l'esmena, en concret, en una altra esmena, la 2.
*b*) és una definició que se torna també a repetir en el 38.
*b*).
I això.
.
.
, bé, tornem un poc al que abans féem referència.

En l'esmena número 20, passaria també a l'article 8.
I la 46 quedaria suprimida al passar a l'article 7 la definició d'agents de la.
.
.
7.
Ve tot això com a conseqüència del debat que hem tingut anteriorment.
Mosatros hem volgut diferenciar la denominació en estos articles.
Són qüestions absolutament de matís, excepció feta de la qual demanaríem la supressió de l'esmena número 19, que és la que pensem que està repetida en l'article 38.
Les altres estan fetes amb coherència amb el que havien aprovat abans.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Oltra.

Per al torn en contra el senyor Modrego té la paraula.

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

Gracias, señor presidente.

Bueno, por los mismos motivos que ya hemos señalado antes, entendiendo que la ley está perfectamente suturada en cuanto al proceso y el papel que los distintos agentes van realizando en cada momento al proceso y que eso garantiza, yo creo que una mejor comprensión y una mayor fiabilidad de todos los preceptos y exigencias que en cada momento señala la ley en el proceso constructivo para garantizar la calidad y, por lo tanto, por los mismos argumentos que ya hemos visto anteriormente vamos a rechazar este grupo de enmiendas.
*(So d'un mòbil)* 

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Modrego.

Anem a votar les esmenes número 18, 19, 20 i 46, si no n'hi ha ningun inconvenient.
Vots a favor?
Vots en contra?
Per 7 vots a favor i 8 en contra queden rebutjades les quatre esmenes.

Anem a votar l'article número 7.
Vots a favor de l'article número 7?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra, queda aprovat l'article número 7.

A l'article número 8 tenim l'esmena número.
.
.
La número 28 ja ha sigut debatuda.
Anem a la número 22 del Grup Parlamentari Socialista.

Per a la seua defensa té la paraula el senyor Sanmartín.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

Gràcies, senyor president.

Estem parlant aquí que la Generalitat establirà un procediment de qualificació dels nivells de qualitat de l'edifici assenyalant que el perfil de qualitat "haurà de constituir-se.
.
.
", igual que abans diem, el futur este obligatòriament nosaltres posem que "s'haurà de constituir" i no "podrà constituir-se" perquè si no, sembla l'incondicional que apareix en altres articles.

Gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Sanmartín.

Torn en contra.
No n'hi ha.

Anem a votar l'esmena número 22.
Vots a favor?
Per unanimitat queda aprovada l'esmena número 22.

Anem a passar a votar l'article número 8 amb l'esmena incorporada.
Vots a favor?
.
.
.
*(Remors)* 

Senyories, estic parlant de l'article número 8, que ha segut aprovada l'esmena número 22 del Grup Parlamentari Socialista.
I ara votem l'article.
.
.
*(Remors)* Sí, sí, la número 22.

Senyories, un momentet, silenci.
*(Remors)* Senyories, senyories, senyories, per favor.

L'esmena número 21 ha segut debatuda i votada.
I la número 22 s'ha votat ara i s'ha aprovat per unanimitat.
I ara esta presidència sotmet a votació l'article amb l'esmena incorporada.
Vots a favor de l'article número 8?
14.
Vots en contra?
1.
Per 14 vots a favor i 1 en contra, queda aprovat l'article número 8.

A l'article número 9 i número 10 no n'hi han esmenes presentades.
Els sotmetem a votació.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Abstencions?
Per 8 vots a favor, cap en contra i 7 abstencions, queden aprovats els articles números 9 i 10.

A l'article número 11 està l'esmena número 23 del Grup Parlamentari Popular.
Per a la seua defensa té la paraula el senyor Maluenda.

 

**El senyor Maluenda Verdú:**

 

Que es passe directament a votació, senyor president.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Maluenda.

Vots a favor de l'esmena número 23?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra, queda aprovada l'esmena número 23.

Passem a votar l'article número 11 amb l'esmena incorporada.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Abstencions?
Per 8 vots a favor, cap en contra i 7 abstencions, queda aprovat l'article número 11.

Anem a passar a l'article número 12.
L'esmena número 24 ha segut ja debatuda i votada.
Passem a l'esmena número 25 del Grup Parlamentari Socialista.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

Gràcies, president.

Fa referència a les accions de l'administració.
Concretament, en relació amb la concepció tècnica de l'edifici, "la Generalitat podrà determinar de forma reglamentària.
.
.
".
Insistim en el mateix, "la Generalitat haurà ­obligatòriament­ haurà de determinar de forma reglamentària" i, com diem abans, el mateix, en el termini d'un any des de l'entrada en vigor de la present llei.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Sanmartín.

Torn en contra.

 

**El senyor Maluenda Verdú:**

 

Gràcies, senyor president.

Bé, s'accepta substituir l'expressió "podrà determinar" per "haurà de determinar".
.
.
­faltaria més.
Per això hem oferit una transaccional al Grup Socialista que mos ha rebutjat i no podem acceptar en ningun cas el termini d'un any que establix, perquè entenem que no necessàriament ha d'encotillar-se i, ho he dit abans, no hem de posar-li portes al camp.
Això es podrà desenrotllar d'una forma encertada si se li dóna un temps prudencial per a analitzar eixes qüestions i fer els estudis pertinents.
Però si vostés el que volen és una reglamentació prompta i no una reglamentació de qualitat, entenc que mantinguen l'esmena, però mosatros no anem a caure en eixa temptació.
I reiterem l'oferiment de la transaccional en què diga: "En relació amb la concessió tècnica de l'edifici la Generalitat determinarà reglamentàriament.
.
.
" Això ho mantenim, eixa oferta, si ho volen, però en ningun cas podem acceptar el termini d'un any perquè entenem que el que importa és fer una bona reglamentació i no una reglamentació prompta, com diuen els italians.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Maluenda.

Anem a votar l'esmena número 25.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.
Per 7 vots a favor i 8 en contra, queda rebutjada l'esmena número 25.

Esmena número 26, del Grup Parlamentari Socialista.
Per a la seua defensa té la paraula el senyor Sanmartín.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

Molt ràpidament.

"La Generalitat podrà fomentar la qualitat dels projectes".
El mateix: ".
.
.
haurà de fomentar la qualitat dels projectes".

Gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Sanmartín.

Torn en contra.
Té la paraula el senyor Maluenda.

**El senyor Maluenda Verdú:**

 

Sí, gràcies, senyor president.

Esta qüestió és distinta a l'anterior.
Primerament, s'ha de tindre present que la desestimació de l'esmena no implica que la Generalitat vaja a escometre les actuacions contemplades en este apartat de l'article 12 de la Lofqe.
El que la Lofqe pretén al contemplar mesures de foment, com són les contingudes en l'apartat 2, és habilitar l'administració per adoptar iniciatives d'este tipus, com puguen ser la publicació de guies tècniques, bases de dades o qualsevol altres qüestions relacionades amb la qualitat.

Per tant, la redacció d'este apartat no pot tindre el sentit imperatiu que se pretén introduir en l'esmena i no anem a acceptar-la per eixe motiu.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Maluenda.

Anem a votar l'esmena número 26.
Vots a favor de l'esmena?
7.
Vots en contra?
8.
Per 7 vots a favor i 8 en contra, queda rebutjada l'esmena número 26.

Passem a votar l'article número 12.
Vots a favor de l'article número 12?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra, queda aprovat l'article número 12.

A l'article número 13 tenim l'esmena número 27 del Grup Parlamentari Socialista.
Per a la seua defensa té la paraula el senyor Sanmartín.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

Aquest article fa referència a l'execució de les obres.
Tant en el llibre d'ordres com en el llibre de gestió de qualitat de l'obra, aquells documents ­es comenta al projecte de llei­ s'estableix que es desenvoluparan de forma reglamentària.
La mateixa concepció que s'acote el problema, la qüestió de desenvolupar aquest reglament.
Per això afegim nosaltres "en el termini d'un any".

Gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Sanmartín.

Torn en contra, senyor Maluenda.

 

**El senyor Maluenda Verdú:**

 

Gràcies senyor president.

És similar a les anteriors, i vaig a ser molt breu.
Mire, no s'estima adequat que la llei sotmeta en el termini d'un any el desenrotllament reglamentari d'estos documents com pretén l'esmena.
L'adopció d'esta normativa reglamentària ha de fer-se des de l'anàlisi dels estudis realitzats i amb totes les consultes i garanties necessàries.
I poden ser necessaris mesos, un any o dos anys o tres anys ­no ho sabem.
I que en qualsevol moment pot ser modificat no per una sola reglamentació sinó per diverses reglamentacions.

Per tant, entenem que vostés continuen volent encotillar el que és l'aplicació d'esta llei.
No pensen vostés que demanant que se fique el termini d'un any estan facilitant l'aplicació de la llei, el desenrotllament d'eixa llei, en absolut.
Estan encotillant-la i com mosatros no volem encotillar-la anem a votar novament en contra.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Maluenda.

Anem a votar l'esmena número 27.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.
Per 7 vots a favor i 8 en contra queda rebutjada l'esmena número 27.

Passem a votar l'article número 13.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra queda aprovat l'article número 13.

Als articles 14 i 15 no n'hi han esmenes presentades.
Vots a favor?
Vots en contra?
Abstencions?
Per 8 vots a favor, cap en contra i 7 abstencions, queden aprovats els articles 14 i 15.

A l'article 16 tenim l'esmena número 28 del Grup Parlamentari d'Esquerra Unida-Els Verds-Esquerra Valenciana: l'Entesa.
Per a la seua defensa té la paraula el senyor Oltra.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Per a agrupar 28, 30 i 31.

El que es tracta és que en l'article 16, el punt 3, on diu "el constructor principal haurà de reunir les condicions de titulació.
.
.
", nosaltres ahí pensem que cal incorporar també "el constructor principal i els subcontractistes.
.
.
" perquè en el sector de l'edificació la subcontracta és un fet molt, però que molt extens.

Després, l'article fa alguna referència tant al constructor principal com als subcontractistes, però pensem que la petició nostra no està ahí recollida perquè si ho haguera estat els constructors principals deurien d'haver-se obviat en estes referències que se fan a continuació quant al corresponent registre, etcètera.

Per tant, com pensem que cal demanar eixa titulació tant a eixe constructor principal com als altres, perquè eixa seria una de les garanties que eixa persona sap de què va la qüestió, creem que és important que ahí, en eixe punt 3, se fique que els subcontractistes deuen de tindre com a mínim la mateixa titulació.

Després, l'esmena número 30, en l'article 17, en el punt 1, diu que on diu "el projecte bàsic i el projecte d'execució" ficar ahí enmig també "la memòria de qualitats".
Per què?
Perquè això és un problema que sol aparéixer molt en temes judicials, que si està ajustada o no s'ha ajustat l'obra feta a la memòria que en el seu moment se va presentar al possible comprador.
I això sempre motiva problemes en eixe sentit.

Per tant, nosaltres estem d'acord que això és un document que s'ha de respectar, però també ficar eixe tema perquè això vol dir que eixe promotor o eixe constructor, doncs, el compromís que fica ahí és un compromís que de veritat s'ha d'exigir.

I, després, l'esmena 31, que és la que parla del llibre de l'edifici, qüestió esta que, bé, ja hi ha altres comunitats en què físicament existeix el llibre de l'edifici i ací nosaltres encara estem en la fase de dir que volem fer-ho.
Però, bé, en tot cas, nosaltres ahí en eixe article el que demanem és un cosa evident, i és que la Generalitat ha de desenvolupar reglamentàriament açò, però que quede clar que el destí final d'eixe llibre és que l'usuari de l'edifici tinga accés ahí.

Per tant, és una petició que fem que s'incloga ahí quan reglamentàriament es determine que eixa siga una de les exigències a l'hora d'a qui ha d'anar eixe llibre de l'edifici.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Oltra.

Torn en contra?
Té la paraula el senyor Modrego.

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

Señor presidente.

Señor Oltra.

Vamos a rechazar las enmiendas número 28 y 30, y aceptaremos, por la motivación que ahora expresaré, la número 31, por lo que luego ya plantearemos la votación por separado.

Con respecto a la 28, señalar que la ley hace un esfuerzo para garantizar lo que es la calidad, y por eso exige, precisamente, la capacitación y las certificaciones necesarias a lo que es el contratista principal de la obra.
Pero, señor Oltra, usted conoce lo que es el tejido empresarial, y realmente no existen.
Cuando se produce el fenómeno de la subcontrata, normalmente lo que subcontrata suelen ser partes concretas de obra bastante especificadas y partes o grupos de obra específicos, como pueden ser movimientos de tierras, de albañilería o temas de determinadas instalaciones.
.
.
Y en ese caso es evidente que no se puede exigir la misma calificación a lo que es la empresa, que es responsable, que asume todos los compromisos y que tiene que controlar su contratista, no se le puede exigir que sea otra empresa del mismo rango que, lógicamente, hubiese competido con ella para precisamente tener esa adjudicación en esa obra.
Es mucho más razonable, como lo plantea la ley, exigir precisamente los registros y reglamentariamente determinar, efectivamente, según la tipología, los presupuestos y demás, las garantías que tienen que tener los subcontratistas y la certificación en la ramas en que tenga que actuar, pero no para el conjunto de la obra porque eso nos llevaría a que sea una norma totalmente ineficaz.

En cuanto a la 30, señalar que lo que plantea su señoría es una reiteración en cuanto que la memoria de las calidades ya figura en el artículo 10.
2 y en el 11.
1 como parte integrante de los proyectos y, entonces, ya está incluido.
Podríamos señalar: planos, memorias, presupuestos, etcétera.
Yo creo que eso no lleva a ningún sitio más que a una reiteración.

Y señalar con respecto a la 31 que no es necesario especificarlo porque ya está regulado, pero creo que, en todo caso, efectivamente, clarificaría el tema el que figure realmente que el libro de edificios sea entregado a sus usuarios finales del edificio en ese momento.

Gracias, señor presidente.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyoria.

Entenc que s'ha demanat votació per separat de l'esmena número 31.
Vots a favor de l'esmena número 31?
Per unanimitat, queda aprovada l'esmena número 31.

Votem ara conjuntament la 28 i la 30, si no hi ha cap inconvenient.
Vots a favor?
Vots en contra?
Per 7 vots a favor i 8 en contra, queden rebutjades les esmenes 28 i 30.

L'esmena número 29, del Grup Parlamentari Socialista.
Per a la seua defensa té la paraula el senyor Sanmartín.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

L'esmena 29, molt ràpidament, fa referència a la construcció ­insistix en el mateix­, que reglamentàriament podrà determinar-se les condicions d'habilitació i inscripció dels constructors i també els subcontractistes en el registre corresponent.

Insistim de nou en la necessitat del reglament i en el termini d'un any perquè puguem aplicar veritablement aquesta llei.

Gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Martí.

Torn en contra?
El senyor Maluenda té la paraula.

**El senyor Maluenda Verdú:**

 

Gràcies, senyor president.

La previsió d'este article, el 16.
3, és un exemple clar d'en quins casos és oportú que una llei faculte l'administració a establir unes determinades regulacions o limitacions a l'activitat dels ciutadans, donant una habilitació que abans no tenia, però que pot ser totalment contraproduent que la llei pretenga imposar eixa indefensió administrativa i damunt que se faça a tota presa, i eixa precipitació que s'haja de complir en el termini d'un any.
Pense que estaríem perjudicant clarament el desenrotllament d'eixa llei si limitem el termini que s'haja de fer eixa previsió per part de l'administració.

Es tracta, doncs, d'un article que marca la possibilitat d'establir condicions d'habilitació i imposar la inscripció en un registre per a constructors i subcontractistes, sectors d'activitats, que fins ara no han tingut cap limitació administrativa d'este tipus, i és fàcil entendre la complexitat i la transcendència que pot tindre esta mesura.

Per tant, les conseqüències que puga tindre la imposició d'un termini serien clarament perjudicials per a l'objectiu que persegueix la llei.
Cal donar-li a l'administració el temps suficient perquè faça els estudis pertinents, els analitze i, com a conseqüència d'eixos estudis i d'eixa anàlisi, presente la regulació reglamentària que corresponga, en benefici de la qualitat de l'edificació una volta més.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Maluenda.

Anem, doncs, a passar a votar l'esmena número 29.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.
Per 7 vots a favor i 8 en contra queda rebutjada l'esmena número 29.

Passem a votar l'article número 16.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra queda aprovat l'article número 16.

L'article número 17 té l'esmena número 30 que ha sigut ja debatuda i votada.
Anem a votar l'article número 17.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra queda aprovat l'article número 17.

Els articles número 18, 19 i 20, no tenen esmenes presentades.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
7.
Per 8 vots a favor, cap en contra i 7 abstencions queden aprovats els articles números 18, 19 i 20.

A l'article número 21 tenim l'esmena número 31 d'Esquerra Unida, que ha sigut ja debatuda i aprovada per unanimitat.

Queda l'esmena número 32 del Grup Parlamentari Socialista.

Per a la seua defensa, té la paraula el senyor Sanmartín.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

Fa referència a la documentació de l'obra ja executada.
Tant els llibres parcials d'habitatges o, sobretot, de locals amb propietaris diferents uns dels altres, s'han d'incloure les dades configurades al llibre de l'edifici.
És el que diu el projecte de llei.
Pensem que seria positiu i, sobretot, clarificaria molt que s'hauria de lliurar obligatòriament als usuaris.

Gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Sanmartín.

Torn en contra.

 

**El senyor Maluenda i Verdú:**

 

Gràcies, senyor president.

Entenem que està fet en el projecte de llei, que és un dret que tenen els usuaris a conéixer la seua existència i la seua possibilitat de consulta, però no a entregar-lo perquè, si no, els usuaris haurien de tindre en molts casos un gabinet tècnic on arxivar i on controlar tota eixa documentació, que no sé si sap la seua senyoria que és nombrosa.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies senyor Maluenda.

Anem, doncs, a votar l'esmena número 32.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.
Per 7 vots a favor i 8 en contra queda rebutjada l'esmena número 32.

Anem a passar a votar l'article número 21 amb l'esmena incorporada, l'esmena número 31 que ha sigut aprovada.
Vots a favor de l'article 21?
8.
Vots en contra?
6.
Abstencions?
1.
Per 8 vots a favor, 6 en contra i 1 abstenció, queda aprovat l'article número 21.

L'article número 22 tenia una esmena, la número 33, que ha sigut ja debatuda i votada.
Passem, doncs, a votar l'article número 22.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra queda aprovat l'article número 22.

Als articles números 23 i 24 no hi ha esmenes presentades.
Vots a favor d'estos articles?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
7.
Per 8 vots a favor, 7 abstencions i cap en contra, queden aprovats els articles 23 i 24.

A l'article 25 està l'esmena 34, que ja ha sigut debatuda i votada.
I queda l'esmena número 35, del Grup Parlamentari Socialista.

Per a la seua defensa, té la paraula el senyor Sanmartín.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

Mot breu.

"La Generalitat podrà regular la qualitat durant la vida útil dels edificis".
Insistim en el mateix: "haurà de regular o regularà".

Gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Sanmartín.

Torn en contra?

Anem a passar, doncs, a l'esmena número 35.
Vots a favor de l'esmena número 35?
Per unanimitat queda aprovada l'esmena número 35.

Anem a passar a votar l'article número 25, amb l'esmena incorporada.
Vots a favor?
25.
Vots en contra?
1.
Per 14 vots a favor i 1 en contra queda aprovat l'article número 25.

A l'article número 26 i 27 no hi ha esmenes presentades.
Els passem a votació.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
7.
Per 8 vots a favor, cap en contra i 7 abstencions, queden aprovats els articles 26 i 27.

A l'article número 28 està l'esmena número 37 del Grup d'Esquerra Unida-Els Verds-Esquerra Valenciana: l'Entesa.

Té la paraula el senyor Oltra per a la seua defensa.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Ahí agrupem les esmenes 37 i 38.

L'esmena el que pretén, si no estem equivocats, és aclarir una qüestió que se pot presentar, i és el tema del punt 2, on parla de la llicència d'ocupació, el tema dels garatges.
Nosaltres volem ahí diferenciar que en els edificis que hagen obtingut la llicència d'edificació ens podem trobar, en el tema dels garatges, amb dos situacions: garatges que estiguen al servei exclusiu dels propietaris dels pisos i garatges que estiguen al servei d'una activitat empresarial.

Per tant, nosaltres eixa distinció volem fer-la de manera que són dos situacions distintes i que requereixen, per tant, dos llicències distintes.
O siga, que el supòsit que arreplega l'article 28 en el projecte de llei nosaltres estem d'acord si és per a eixe tipus de garatges, però com no acaba de diferenciar-se, el que hem fet ha sigut introduir l'excepció de dir "sempre i quan no s'utilitzen com a activitat empresarial".
I amb eixa diferenciació considerem que quedaria més clar, quedaria concretat que l'article fa referència a l'ús particular, cosa que és molt comú, però que l'altra activitat requeriria una llicència d'activitat pròpia i separada en eixe sentit.

L'esmena 38 és pràcticament la mateixa problemàtica; diferenciar el tema de garatges en edificis quan són d'ús exclusivament particular de quan és d'un ús ­diguem­ de cara al públic, una activitat empresarial legítima, però que requereix també un altre tipus de llicències.

Gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Oltra.

Torn en contra?
Té la paraula el senyor Modrego.

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

Gracias, señor presidente.

Señor Oltra, parece razonable lo que usted señala en el sentido de que, efectivamente, no se dupliquen procedimientos y que, efectivamente, cuando ya se han controlado dentro de la edificación lo que son las características de los garajes, que sea simplificar a los propietarios todo el tema de actividades.

Por lo tanto, lo que proponemos, teniendo en cuenta también que las dos enmiendas prácticamente señalan lo mismo, es aceptar lo que sería la 38 en cuanto a su redacción.
No aceptaríamos la 37, pero, bueno, entendiendo que el concepto sí que se está aceptando al aceptar la 38.
Lo que pasa es que igual sería necesaria una corrección técnica, porque al introducir un párrafo de tres, cuatro líneas, luego quedaría ahí una coma y un "y" que tal vez lo harían demasiado farragoso.

Entonces, podría ser conveniente, una vez introducido donde ustedes señalan, detrás de "garajes" *(remors)* ­estamos hablando de la 38­, el texto que señala: "y siempre y cuando estos estén vinculados exclusivamente", etcétera, etcétera, cuando termina ya en "edificio" poner un punto y continuar "no será de aplicación en estos casos".
.
.
poner un punto y "no será de aplicación".
En todo caso creo que sería una corrección técnica.
*(Remors)* De todas formas, sería una cuestión más de no hacer un párrafo quilométrico.
En el artículo 28, en el punto 2.
.
.

 

**El senyor president:**

 

¿Desean que paremos un minuto?
*(Remors)* Suspendemos durante un minuto y así nos ponemos de acuerdo.

 

*(Se suspén la reunió a les 12 hores i 7 minuts)*

*(Es reprén la reunió a les 12 hores i 11 minuts)*

 

**El senyor president:**

 

Retomamos la sesión.

Vamos a ver, vamos a votar por separado la enmienda número 38.
¿Es así?
Señorías, ¿votos a favor?
Por unanimidad queda aprobada la enmienda número 38.

Pasemos ahora a votación la enmienda número 37.
¿Votos a favor?
6.
¿Votos en contra?
8.
Por 6 votos a favor y 8 en contra queda rechazada la enmienda número 37.

Anem a passar ara a votar l'article número 28.
Vots a favor?
Amb l'esmena incorporada, amb l'esmena 38, que ha sigut aprovada, incorporada.
Vots a favor de l'article 28 amb l'esmena incorporada?
8.
Vots en contra?
Abstencions?
6.
Per 8 vots a favor i 6 abstencions queda aprovat l'article número 28.

L'article número 29 no té esmenes.
Vots a favor de l'article 29?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
6.
Per 8 vots a favor, 6 abstencions i cap en contra queda aprovat l'article número 29.

L'article número 30 té una esmena, número 39, del Grup d'Esquerra Unida-Els Verds-Esquerra Valenciana: l'Entesa.
Per a la seua defensa, té la paraula el senyor Oltra.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Ací tenim un bloc d'esmenes que són la 39, 41, 42 i 43.
Tenint en compte que hi ha dos esmenes importants que fan referència al silenci administratiu, als articles 30 i 35, a banda de les altres dos esmenes, són temes importants.
Tinc coneixement que per part del Grup Parlamentari Popular se vol transaccionar eixe tema, ens han passat inclús còpia d'això.
Per tant, nosaltres demanaríem votar en este moment sense entrar en més arguments i en el Ple es concretaria ja el tema.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Oltra.

Pel Grup Parlamentari Popular té la paraula el senyor Modrego.

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

Estamos de acuerdo con respecto a la 39 y la 43.
Su señoría ha agrupado la 41 y la 42, que en esas no.
.
.
*(Remors)* Hay una transaccional propuesta respecto a la 39 y a la 43, recogiendo lo que sería el espíritu conjunto pero con matizaciones desde el punto de vista técnico.
Entonces, el Grupo de Entesa tiene que estudiarlo.
*(Remors)*

 

**El senyor president:**

 

Vamos a ver.
Señorías.
Entonces tenemos claro que en principio se van a votar las cuatro enmiendas y dejamos para el Pleno cualquier posible transacción.
*(Remors)* 39, 41, 42 y 43, las cuatro.
¿Vale?

Sometemos, pues, a votación las enmiendas 39, 41, 42 y 43.
Vots a favor?
6.
Vots en contra?
8.
Per 6 vots a favor i 8 en contra queden rebutjades.

Pel Grup Parlamentari Socialista, l'esmena número 40.
Per a la seua defensa té la paraula el senyor Sanmartín.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

Senyor president, disculpe.
Voldríem agrupar el que és la 40 i la 44.

 

**El senyor president:**

 

Molt bé.

Té la paraula, senyor Sanmartín.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

Gràcies.

Respecte la 40 i la 44, fan referència al mateix, al silenci administratiu.
La 40 fa referència al que és la llicència d'obra o d'edificació, mentre que la 44 fa referència a la llicència d'ocupació.

Evidentment, d'acord amb aquest projecte de llei, si la sol·licitud de llicència d'obra o d'edificació i, en este cas, després també d'ocupació, estigués acompanyada d'un certificat emés per una entitat de control de qualitat oficialment reconeguda o acreditada, per silenci administratiu de l'ajuntament es consideraria estimada.

Nosaltres demanem la supressió en les dos perquè pensem que és un procés tremendament perillós, i sobretot perquè pense que l'administració encara no està preparada.

Miren, introduïxen com a novetat el silenci positiu quan, ja ho he dit, la sol·licitud de llicència, bé siga d'obra o bé siga d'ocupació, estiga acompanyada per un certificat emés per una entitat de control de qualitat.
Jo m'imagine que l'objectiu de vostés serà justificar-ho dient que es retallen o s'acurten els terminis, perquè si no, no sé com se justifica.
Jo, sincerament, ho interprete com una privatització en tota regla de les competències que actualment té l'administració local, i pense que s'intenta suplir de forma subsidiària el que són les oficines tècniques que actualment existeixen en els ajuntaments.
I, com dia abans, concretar este aspecte o aquest control per part de les oficines tècniques és molt perillós.

Vostés, de fet, no han concretat per a res quin és el nou tipus de control o homologació que es pensa exercir sobre aquestes entitats, i de fet, no ho poden deixar tot per a un desenvolupament reglamentari, que a partir d'ara tindran aquestes entitats molta més feina.
I sobretot, dia que era perillós perquè comportarà diversos problemes.

En primer lloc, la Conselleria de Territori i Habitatge ­o en este cas Obres Públiques­ no té instàncies suficients per a exercir la tutela sobre aquestes entitats, siguen laboratoris de control de qualitat o bé siguen oficines de control tècnic.
Jo pense que li donaran tota la responsabilitat a aquesta oficina central de control i no podrà assumir-ho.

Però és que el segon problema és col·lateral a aquest.
Segueixen insistint en detreure recursos als ajuntaments.
Jo fiu l'altre dia la següent pregunta: Com cobrarà l'ajuntament les taxes de llicència d'obra o d'ocupació en el cas d'haver-se obtingut ­ja ho comentàvem l'altre dia­ aquesta llicència per la via del silenci administratiu positiu?

Hi ha també un altre problema.
.
.
I sobretot això darrer me preocupa pels ajuntaments menuts.
I el tercer problema és el greuge comparatiu que jo pense que suposarà aquest nou mecanisme, ja que el pagament que s'ha de fer a aquestes entitats de control o de qualitat suposaran, vullguem o no, un cost addicional.
I si bé pot resultar d'escassa entitat aquest cost per a diversos tipus de grans promocions, diríem, no succeirà així en petites promocions com és el cas de vivendes protegides o en el cas de vivendes unifamiliars de promoció pròpia.

En definitiva, justifique la supressió, amb aquestes dos esmenes que he agrupat, en el silenci positiu, i ho deixaria com està fins l'actualitat, és a dir, donar la responsabilitat a les oficines tècniques que actualment existeixen en tots els ajuntaments.

Gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies.

Torn en contra?
Senyor Maluenda.

 

**El senyor Maluenda Verdú:**

 

Gràcies, senyor president.

Bé, és com a mínim curiós que el Grup Socialista pretenga en esta esmena, a la 40 em referixc, rebutjar sense més el silenci administratiu en la concessió de llicències perquè puga tindre efectes positius.
Perquè el silenci positiu, com a abast general i sense més limitacions que no contravindre de forma greu i manifesta l'ordenació urbanística, ja se va introduir en la Comunitat Valenciana fa molt temps, en una llei elaborada i impulsada pel govern socialista, la Llei reguladora de l'activitat urbanística aprovada en 1994 i que continua vigent.

Si és que el Grup Socialista ha canviat en esta qüestió d'opinió respecte al que propugnava en 1994, com ha fet en altres temes de forma contundent, és estrany que no haja presentat mai ninguna proposició de llei per a derogar o modificar la disposició addicional quarta de la Lrau que regula este silenci positiu.

A més, és absurd suprimir el punt segon de l'article 30 i deixar sense tocar el punt tercer, que sols té sentit si el silenci administratiu pot tindre algun efecte positiu, i vostés el mantenen.
Jo crec que no s'han adonat bé del que han fet.

Però és que a més això està confirmat a l'analitzar l'esmena 44.
Esta esmena és el súmmum de l'absurd.
Sí, sí, li ho dic amb el màxim respecte.
Proposa suprimir el punt primer, que és el que establix quins efectes té en general el silenci administratiu en la sol·licitud de llicència d'ocupació, però no ho substituïx per ningun altre, per la qual cosa ja no sabem quins efectes pot tindre el silenci administratiu, si seria positiu o seria negatiu, perquè no ho regulen, només fan que suprimir-ho.

I a més, mantenen els altres dos punts de l'article que sols tenen sentit per referir-se al primer.
Mire, el punt 2 comença dient: "No obstant allò anterior".
.
.
I vostés se carreguen allò anterior.
Si se carreguen allò anterior, quan diem "no obstant allò anterior" a què estem referint-mos, senyoria?

Jo pense que vostés, com des del primer moment s'han oposat a esta llei, han anat per inèrcia a posar esmenes, a tractar de dificultar que avancem.
.
.
Bé, retire això de "dificultar".
A tractar de mostrar que vostés estan en contra de la llei, però com no tenen arguments, fan estes qüestions que no tenen res a vore amb la realitat del contingut i entren en eixes contradiccions, com és allò que pretenen en l'esmena 40 i en l'esmena 44, que són a l'article 30 i al 35.

Però a més, a més, si la seua senyoria ha atés anteriorment a la intervenció del senyor Oltra, s'haurà adonat, pense jo, que hi ha en estudi una transaccional àmplia per a l'article 30 i a l'article 35 que li hem oferit a Esquerra Unida, que planteja en estos dos articles mesures positives, i com són mesures positives hem dit: "ahí té vosté les transaccionals, estudie-les i per al Ple podrem decidir; vosté mateix, senyor Oltra, serà el que tindrà la capacitat de decidir si s'accepten o no", i vostés, senyors representants del Grup Socialista podran sumar-se o no a eixa qüestió plantejada al senyor Oltra.

Però en qualsevol cas, pense que mantindre estes dos esmenes és la pràctica parlamentària més absurda que he vist al llarg de sis legislatures en esta cambra.

Res més i gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Maluenda.

Anem, per tant, a votar les esmenes números 40 i 44, si no hi ha ningun inconvenient.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.
Per 7 vots a favor i 8 en contra queden rebutjades les esmenes 40 i 44.

Anem a votar l'article número 30.
Vots a favor de l'article número 30?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra queda aprovat l'article número 30.

Als articles números 31 i 32 no hi han esmenes presentades.
Vots a favor dels articles números 31 i 32?
8.
Vots en contra?
Abstencions?
Per 8 vots a favor, cap en contra i 7 abstencions queden aprovats els articles 31 i 32.

A l'article número 33 està l'esmena 41, que ha segut ja debatuda i votada.
Votem, per tant, l'article número 33.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra queda aprovat l'article 33.

A l'article 34 està l'esmena número 42, que també ha sigut debatuda i votada.
Passem, per tant, a votar l'article.
Vots a favor de l'article 34?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra queda aprovat l'article 34.

A l'article 35 estaven les esmenes 43, del Grup Esquerra Unida, i 44, del Grup Socialista, que estan les dos debatudes i votades.
Passem, per tant, a votar l'article número 35.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra queda aprovat l'article 35.

A un nou article està l'esmena número 45, del Grup Parlamentari Socialista.
Per a la seua defensa té la paraula el senyor Sanmartín.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

Introduïm un nou article referent a la possibilitat d'emetre en un acte administratiu únic el que és la llicència d'ocupació i la cèdula d'habitabilitat.
Pensem que, ja que la filosofia del projecte, pel que ens estan comentant aquí, és incorporar, al concepte de qualitat, l'agilització i simplificació dels processos administratius, per què no s'incorpora al que és a la llicència d'ocupació les cèdules d'habilitat com un acte administratiu únic?

De fet, per tots és conegut que en finalitzar una obra d'edificació residencial, l'ajuntament ha d'emetre, si reunixen evidentment les condicions tècniques, jurídiques i administratives adequades, una llicència d'ocupació i una cèdula d'habitabilitat.

Jo pense que no pareix que tinga cap sentit deixar separats dos actes administratius que, encara que la finalitat de la primera siga constatar que les obres s'han executat i la finalitat de la segona constatar també una determinada normativa tècnica establerta per la Generalitat, pense que es podrien emetre les dos de forma conjunta i agilitaria molt el que és el procés administratiu de forma global.

Gràcies, president.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Sanmartín.

Torn en contra?
Té la paraula el senyor Maluenda.

 

**El senyor Maluenda Verdú:**

 

Gràcies, senyor president.

Mire, no té massa sentit el que vostés pretenen.
Que els ajuntaments hagen d'expedir a la volta *(so d'un mòbil)* les dos coses, la nova llicència d'ocupació que introduïx este projecte i l'antiga cèdula d'habitabilitat que regula la normativa anterior, no té cap sentit.

La llicència d'ocupació i la cèdula d'habitabilitat no són autoritzacions sobre matèries diferents i que es puguen donar per separat o acumular.
La llicència d'ocupació deroga i substituïx a la cèdula d'habitabilitat.
I astò queda totalment clar quan en la disposició transitòria segona, punt tres, s'establix expressament que mentre els ajuntaments no posen en marxa la nova llicència d'ocupació, seguirà sent aplicable la normativa sobre la cèdula d'habitabilitat.
O siga, quan els ajuntaments posen en marxa la nova llicència d'ocupació, deixarà de ser aplicable la normativa sobre la cèdula d'habitabilitat.

Astò pareix claríssim, però vostés, pareix ser, no ho han entés.
I no ho han entés com ho demostra que no hagen presentat ninguna esmena a la disposició transitòria segona, amb la qual cosa es contradiuen totalment.
Si mosatros aprovem la seua esmena d'ara, la 45, entraríem totalment en contradicció amb la disposició transitòria segona, que vostés no han plantejat ninguna modificació.

A més, no es tracta tan sols d'una qüestió de nom.
La llicència d'ocupació no sols té una denominació diferent, és que, a més, és una cosa més que la cèdula d'habitabilitat.
Esta sols acredita el compliment de la normativa tècnica sobre habitabilitat.
La llicència d'ocupació ha d'acreditar a més que l'obra executada s'ajusta al projecte tècnic i, per tant, que es complix tota la normativa ambiental urbanística, i la tècnica, etcètera, el que establix l'article 9.
Circumstàncies estes que no es contemplen en l'actual normativa sobre la cèdula d'habitabilitat.

Este interés que tenen vostés en mantindre la cèdula d'habitabilitat és una mostra més del fetitxisme del Pspv.
*(Remors)* Sí, sí, sí.
Per qualsevol normativa que s'aprovara en l'època que van estar governant, excepte, pareix ser, la regulació del silenci administratiu de la Lrau, que ahí sí que cal modificar-ho.

Jo pense, senyoria, que deuen, d'ací al Ple, llegir-se bé la llei, analitzar-la bé, estudiar-la bé i centrar-se en què és el que volen.
I en funció que sàpien d'un moment per a sempre què és el que volen, llavors sumar-se les possibles transaccionals que es puguen plantejar.
Però, és clar, de moment, ni saben el que volen ni saben el que vol la llei.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Maluenda.

Anem a passar a votar l'esmena número 45.
*(Remors i rialles)* Vots a favor de l'esmena 45?
7.
Vots en contra?
8.
Per 7 vots a favor i 8 en contra queda rebutjada l'esmena número 45.

A l'article número 36 no hi ha esmenes presentades.
Passem a votar l'article número 36.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
7.
Per 8 vots a favor, cap en contra i 7 abstencions queda aprovat l'article número 36.

A l'article número 37 estava l'esmena número 46, que ha sigut ja debatuda i votada.
Votem l'article número 37.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra queda aprovat l'article número 37.

A l'article 37 hi ha l'esmena número 47 del Grup Esquerra Unida-Els Verds-Esquerra Valenciana: Entesa.

Per a la seua defensa, té la paraula el senyor Oltra.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Gràcies.

Anem a agrupar la 47, 48, 49, 50, 51, 52 i 53.
*(Remors)* De la 47 a la 53.
*(Remors)* De la 47 a la 53.
Set esmenes.
Són totes a l'article 38.

L'article 38 planteja obligacions dels agents de l'edificació.
Diu ahí, en el punt 1, que el promotor està obligat a tota una sèrie de coses.
Nosaltres, amb estes esmenes, el que intentem és ­si se'm permet l'expressió­, diguem, lligar més els compromisos d'eixe promotor davant el que ha de ser l'usuari el comprador d'eixe habitatge.

Llavors, plantegem una sèrie, amb esmenes separades, de punts a incloure com eixes, diguem, obligacions que tindria eixe promotor.
L'esmena 47 parla que ha d'ostentar, sobre el solar sobre el qual va a edificar-se, algun títol que en dret el faculte per a això.
S'han donat casos, i de tant en tant encara apareixen casos, que algú edifica en un solar que ni tan sols és el propietari, i després els compradors són els que acaben ahí, diguem, pagant el *pato*.

L'esmena 48 planteja una cosa evident, que és facilitar la documentació i la informació prèvia necessària per a la redacció del projecte, com també autoritzar al director d'obra.
.
.
estem parlant de les obligacions del promotor, per entendre'ns.

L'esmena 49 també és una altra qüestió que li plantegem a esta persona, perquè hui en dia té una importància fonamental en l'edificació, com és promotor, que és la de gestionar i obtindre les preceptives llicències, autoritzacions, etcètera.

La 50 una cosa evident també, que en altres lleis està, que és subscriure les assegurances que corresponguen també.

La 51 planteja lliurar a l'adquirent, si escau, la documentació d'obra executada o qualsevol altre document exigible per les administracions competents.

L'esmena 52, també una cosa evident, planteja en el punt 9, que és.
.
.
parla que els propietaris i usuaris estan obligats a ­diu­ conservar en bon estat l'edificació mitjançant un adequat ús i manteniment.
Una declaració d'intencions, però que d'alguna manera servisca de recordatori.
La utilització adequada, siguen o no propietaris, d'edificis o de part d'aquest.
Eixa ja no toca al promotor, està tocant ja als mateixos propietaris o usuaris.

I la 53, que en eixe mateix punt.
.
.
el deure de diligència en l'ús i el manteniment.

En definitiva, el que estem plantejant ací és, en eixe capítol gran dels agents de l'edificació, on està des del promotor, projectista, constructor, director i inclús usuaris, tota una sèrie de condicionants, que jo crec que van tots en un mateix objectiu: facilitar la informació, facilitar la transparència i facilitar, diguem, els compromisos de totes les parts *(so d'un mòbil)* que queden per escrit el més clars possibles.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Oltra.

Torn en contra?
Té la paraula el senyor Modrego.
*(So d'un mòbil)*

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

Señor presidente.

Señor Oltra, estamos de acuerdo con la motivación que ha señalado su señoría en cada una de las enmiendas.

 

**El senyor president:**

 

Señorías, silencio, por favor.

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

Pero señalar que todo aquello que usted está planteando como enmienda que figure la ley en este artículo, ya se halla incluido en la ley.
Y se halla incluido, como ya hemos explicado antes, y ha sido objeto también de debate en algunas otras enmiendas, en otros sitios de esta ley, debido a la propia estructura y a la propia lógica interna que tiene la ley.

En ese sentido, cuando hablamos.
.
.
Claro, ustedes planteaban la desaparición del artículo 7.
Y cuando en el artículo 7 habla claramente que la promoción tiene que comprender las actividades de aportación de suelo, edificio donde la obra se va a ejecutar, etcétera, etcétera; "b) la contratación de los agentes necesarios!
; c) ­y ese es muy importante­ cuando dice "cuantas se derivan de las obligaciones del promotor contenidas en la legislación vigente"; y en concreto el artículo 9.
2, de la Ley 38/1999, creo que ese aspecto es el fundamental, porque básicamente lo que usted propone ya está ahí recogido en el sentido de ostentar sobre el solar la titularidad, facilitar la documentación técnica, gestionar y obtener las preceptivas licencias, etcétera, etcétera, suscribir los seguros del artículo 19, entregar al adquirente, en su caso, la documentación, etcétera, etcétera.

Por lo tanto, ya.
.
.
Y con la técnica legislativa que se señalaba, que se aludía a la ley de la edificación, cuando se hablaba específicamente de un artículo.

En ese sentido, también señalar que respecto de las obligaciones de los adquirentes, también se hallan incluidas en el artículo 24, que podría ser recomendable a efectos didácticos que figurase en más lugares, pero yo creo que desde luego, desde el punto de vista legislativo y normativo, las garantías son totales.
Y la discrepancia que tenemos, yo creo que, en este caso, es de pura técnica legislativa, que, en este caso, nosotros defendemos lo que es la estructura de la ley, en cuanto entendemos que es más positiva, está más clara y tiene una estructura y una organización que mejora la eficacia real de la ley.

Por lo tanto, vamos a votar en contra de estas enmiendas.

Gracias, señor presidente.

 

**El senyor president:**

 

Muchas gracias, señor Modrego.

Anem a votar les esmenes números 47, 48, 49, 50, 51, 52 i 53 conjuntament, si no hi ha inconvenient.
Vots a favor?
6.
Vots en contra?
8.
Per 6 vots a favor i 8 en contra queden rebutjades.

Votem l'article número 38.
Vots a favor de l'article 38?
8.
Vots en contra?
6.
Per 8 vots a favor i 6 en contra queda aprovat l'article número 38.

Esmena número 54 del Grup Parlamentari Esquerra Unida-Els Verds-Esquerra Valenciana: Entesa.

Per a la seua defensa, té la paraula el senyor Oltra.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Gràcies.

Ací ja discutim les últimes.
Són 54, 55, 57 i 58.

La 54 fa referència a una proposta nostra d'augmentar les garanties de.
.
.
En concret, augmentem els períodes de garantia d'una manera sensible.
Pensem que estan donant-se casos que.
.
.
ens pareix absolutament insuficient.
I, per tant, on la llei planteja deu anys per un determinat supòsit, nosaltres.
.
.
en concret, per vicis i defectes que afecten a la cimentació, mosatros ampliem eixe període a vint anys.

L'esmena 55, per exemple, és la que fa.
.
.
bé, és una qüestió merament tècnica, que a més mosatros copiem del Consell Jurídic Consultiu.
Si hi ha una disposició derogatòria única, que conste així, que es diga que és única.

La 57 seria un d'eixos exemples que abans féem referència, que si hagueren volgut, diguem, estudiar amb detall la llei, no l'haguera aprovat a nivell ortogràfic.
Home!
, quan parlem de l'Estat.
.
.
això, bé, si vosté foren anarquistes, ho entendria.
Però, vaja, sent com són, no té sentit que el nom no el posen amb majúscula.
Simplement és una qüestió, si es vol, simpàtica i.
.
.
Però, vaja, que no està bé que figure aixina.

I després la 58, que és l'última, que és la referència a l'exposició de motius.
L'exposició de motius és una exposició amplíssima.
És tot un discurs.
Però mosatros pensem que bona part d'eixe discurs és absolutament irreal.
I llavors, el que hem fet ha sigut respectar aquelles parts de la seua exposició que pensàvem que eren correctes i incorporar algunes altres de legislació existint en altres llocs i de qüestions que mosatros pensem que no figuraven en eixa exposició de motius.

Per tant, en eixes quatre estarien totes les nostres esmenes.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Oltra.

Torn en contra?
Té la paraula el senyor Modrego.

 

**El senyor Modrego Caballero:**

 

Gracias, señor presidente.

Señoría.

Con respecto a la enmienda número 54, señalar que entendemos que la LOE, cuando fija los plazos, lo está haciendo en el ejercicio de las competencias básicas y que es una obligación de las comunidades autónomas el respetarlo.

Creemos también que no aporta nada especial.
Yo creo que el sistema y el plazo de diez años es suficientemente razonable, y yo creo que es tiempo suficiente para que se detecte cualquier vicio oculto o cualquier defecto de la edificación.
Porque también el ampliar los plazos indefinidamente, evidentemente, tiene también efectos perjudiciales en otros sentidos.
Yo creo que el sistema planteado, de licencias de distintas garantías de calidad de edificación y de obligación de mantenimiento, yo creo que un plazo de diez años, en lo que es nuestro estado de derecho, es suficientemente razonable.
Por lo tanto, no la vamos a aceptar.

Sí que vamos a aceptar las enmiendas números 55 y 57, entendiendo las mejoras que suponen a nivel de ortografía o caligrafía de esos dos aspectos.

Y con respecto a la 58, señalar que las modificaciones de la exposición de motivos tendrían una lógica aceptarlas si hubiésemos aceptado algunas de las enmiendas que planteaba, y la nueva estructura, que planteaba Izquierda Unida para lo que es la ley.
Como no ha sido así, entendemos que la exposición de motivos se sigue ajustando razonablemente a lo que es la ley y cómo está quedando dictaminada por esta comisión.

Por lo tanto, señor presidente, yo propondría que la 55 y la 57 se voten por separado de la 54 y de la 58.
*(S'interromp la gravació)*

 

**El senyor president:**

 

*(Inoïble)* Perdó.
Repetixc.
Han estat aprovades les esmenes 55 i 57 per unanimitat.

Passem ara a votar la disposició addicional primera, segona, tercera i quarta, que no tenen esmenes presentades.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
7.
Per 8 vots a favor, 7 en abstencions i cap vot en contra, queden aprovades les disposicions addicionals primera, segona, tercera i quarta.

Les disposicions transitòries primera i segona no tenen esmenes presentades.
Anem a votar-les.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
7.
Per 8 vots a favor, cap en contra i 7 abstencions, queden aprovades les disposicions transitòries primera i segona.

Anem a votar la disposició derogatòria amb l'esmena incorporada, la número 55.
Vots a favor?
Per unanimitat queda aprovada la disposició derogatòria amb l'esmena 55 incorporada.

A la disposició final primera està l'esmena número 56, del Grup Parlamentari Popular.
Per a la seua defensa, té la paraula el senyor Maluenda.

 

**El senyor Maluenda Verdú:**

 

Gràcies, senyor president.

Només és una esmena d'estil.
Esta comunitat, ho diu el seu Estatut, és la Comunitat Valenciana, no la Comunitat Autònoma Valenciana, en majúscules, com també l'Estatut ho arreplega en alguns moments.
Però que és una qüestió a modificar en la pròxima reforma si els altres grups estan d'acord.

**El senyor president:**

 

Passem a votar, per tant, l'esmena número 56.
Vots a favor?
Per unanimitat queda aprovada l'esmena número 56.

Passem a votar la disposició final primera.
Vots a favor?
Per unanimitat queda aprovada la disposició final primera amb l'esmena incorporada número 57.
*(Remors)* Perdó.
Amb les dos esmenes incorporades.
Disposició final primera amb les esmenes 56 i 57, que han sigut aprovades.
Per unanimitat queda aprovada la disposició final primera.

La disposició final segona i tercera no tenen esmenes presentades.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
Cap.
Abstencions?
7.
Per 8 vots a favor, 7 abstencions i cap vot en contra, queda aprovada la disposició final segona i tercera.

A l'exposició de motius, l'esmena 58 ha sigut ja votada, i passem a la 59, del Grup Parlamentari Socialista.
Per a la seua defensa, té la paraula el senyor Sanmartín.

 

**El senyor Sanmartín Besalduch:**

 

Moltes gràcies, president.
I amb això finalitzem.

Pensem que és un aspecte fonamental per a nosaltres, perquè pensem que en el projecte de llei presentat falta per incorporar i regular el que són els processos d'urbanització, i no solament, com han fet vostés, els processos edificadors.
Si el que realment es vol és millorar, fomentar la qualitat de l'edificació, entenc que de forma obligatòria s'hauria d'incloure la millora i la qualitat de les urbanitzacions sobre les quals s'assenten aquestes edificacions.
És per tant, pensem, un problema important i un problema de fons.

Pensem que no té cap sentit millorar la qualitat edificatòria sense considerar de forma prèvia ni l'entorn en el qual s'ubiquen les edificacions, ni la qualitat de la urbanització en la qual s'assenten.
Jo estic segur que ens podríem donar perfectament la raó en tota una sèrie de preguntes.
No és complicat resoldre els defectes i problemes que puguen sorgir de qualsevol edificació, com hem comentat aquí.
Ara, és més difícil quan aquests problemes no sorgeixen en el tema de l'edificació sinó en el tema de la urbanització.
I estic ben segur i estic convençut, perquè hi ha moltíssims exemples, que la història sempre acaba amb un llarg contenciós administratiu entre empresa i ajuntament, que al final s'ho carrega l'ajuntament.

En definitiva, i ja finalitze, pense que per evitar aquests problemes es tractaria, per tant, d'incloure, no solament, com s'ha fet en el projecte de llei, una definició i formalització sobre les mesures que s'han de prendre o que ha de prendre l'administració per a controlar i fomentar la qualitat de l'edificació, sinó també, i sobre tot, quines són les mesures de foment i de control imprescindibles sobre la qualitat de les urbanitzacions, que són les que al cap i a la fi nodreixen a les edificacions dels serveis adequats.
Falta, per tant, jo pense, mitja llei per elaborar, i que, en conseqüència, és insuficient parlar de la qualitat de l'edificació, quan no es parla de la qualitat de la urbanització sobre la qual s'assenten aquestes edificacions.

Gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Sanmartín.

Torn en contra?
Té la paraula el senyor Maluenda.

 

**El senyor Maluenda i Verdú:**

 

Gràcies, senyor president.

Per a agrair la intervenció que ha tingut el senyor Sanmartín, que al final del matí ha vingut a ratificar el que jo estic dient al llarg dels debats que hem tingut, i és que encara no ha entés que estem en una llei de foment de l'edificació, no estem en una normativa urbanística.
I planteja aquí la seua senyoria, primera, planteja que se modifique l'exposició de motius, quan unes esmenes relatives a este aspecte no s'han acceptat.
Si jo li acceptara a vosté modificar l'exposició de motius, estaria enganyant, qualsevol persona que llegira l'exposició de motius pensaria una cosa de la llei distinta de la que és.

La llei és la que és, és foment de la qualitat de l'edificació.
Per tant, com no li he acceptat les esmenes, vosté deia de retirar eixa esmena a l'articulat.
Però, no obstant, he de dir-li que el que vosté planteja és tema urbanístic, és el que es millore l'entorn de les vivendes, diu vosté.
Clar, també fer-li una puntualització: que la llei és de l'edificació, no de les vivendes, a pesar que les vivendes és una part fonamental i important del contingut de la llei, la qualitat d'eixes vivendes.
Però l'entorn és una activitat urbanística pròpia d'una llei que regule eixa activitat urbanística, que hi ha una que van fer vostés en 1994, que crec que ja no compartixen.
La seua aplicació ha generat problemes, també ha tingut virtuts, també ha tingut virtuts, però ha generat alguns problemes greus.
I ara el Govern actual legítimament va a portar a la cambra la seua modificació.

Vosté el que vulga respecte a l'entorn, que són actuacions urbanístiques, és allí i no aquí on ha de plantejar-lo, a aquell projecte de llei em referisc.
Per tant, òbviament, anem a votar en contra.

 

**El senyor president:**

 

Moltes gràcies, senyor Maluenda.

Anem a votar l'esmena número 59.
Vots a favor?
7.
Vots en contra?
8.
Queda rebutjada l'esmena número 59.

Anem a votar l'exposició de motius com a preàmbul de la llei.
Vots a favor?
8.
Vots en contra?
7.
Per 8 vots a favor i 7 en contra, queda aprovada l'exposició de motius com a preàmbul de la llei.

 

 

 

***Designació del membre de la comissió que ha de presentar el dictamen de la comissió del Projecte de llei d'ordenació i foment de la qualitat de l'edificació (RE número 8.
743).***

 

 

**El senyor president:**

 

Senyories, hem conclòs el debat de la Llei d'ordenació i foment de la qualitat de l'edificació.
I passem al tercer punt de l'ordre del dia: designació del membre de la comissió que ha de presentar el dictamen de la comissió al Projecte de Llei d'ordenació i foment de la qualitat de l'edificació.

Senyories, propostes per a saber qui ha de presentar la llei?
*(Remors)*

Perdó, senyor Godoy.
Estamos pidiendo candidatos para presentar la ley ante el Pleno, el dictamen de la comisión.
*(Remors)*

 

 

**El senyor Godoy García:**

 

Por el Grupo Parlamentario Socialista, el señor Sanmartín.
Señor Adolf Sanmartín.

 

**El senyor president:**

 

¿Alguna propuesta más?

Señor Oltra.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

La tradició de la casa sols ser que el president de la comissió faça la presentació.
Per tant, jo crec que és un cas en què cal això.
Normalment eixa és la tradició i el que fan els grups parlamentaris.

 

**El senyor president:**

 

Senyor Maluenda.

 

**El senyor Maluenda Verdú:**

 

Estic totalment d'acord amb el que acaba de dir el senyor Oltra.
Jo crec que no seria bo que entràrem a exercir el vot ponderat o la votació de la mateixa comissió per a decidir una qüestió que sempre ha sigut respectuosa no solament amb la presidència de cada comissió sinó amb els membres de la Mesa.
És la primera llei que s'aprova en esta legislatura en esta comissió.
Entenc que ha de ser el president.

Gràcies, senyor president.

 

**El senyor president:**

 

Gràcies, senyor Maluenda.

Senyor Godoy.

 

**El senyor Godoy García:**

Para decir que puede dar como retirada la propuesta que se ha realizado anteriormente por parte del mi grupo parlamentario.

 

**El senyor president:**

 

Muchas gracias, señor Godoy.

Yo, como presidente de la comisión, les agradezco la confianza y espero hacer honor a ella.

Quiero hacer constar a los grupos parlamentarios que tienen 48 horas para mantener las enmiendas que quieran que se vean en el Pleno.

 

 

***Recepció d'esmenes i nomenament de la Ponència que ha d'informar sobre el Projecte de llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge (RE número 9.
505).***

 

 

**El senyor president:**

 

Y pasamos al cuarto punto del orden del dia: recepció d'esmenes i nomenament de la ponència que ha d'informar sobre el Projecte de Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge.
En les seues carpetes tenen vostés les esmenes i passem a nomenar els ponents.

Pel Grup d'Esquerra Unida?

 

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Titular, Carles Arnal, i suplent, Antoni Oltra.

 

**El senyor president:**

 

Pel Grup Socialista?

 

**El senyor Godoy García:**

 

Titulars, Adolf Sanmartín i Antonio Godoy.
Y suplentes, Dolores Gay y Joaquín González.

 

**El senyor president:**

 

Pel Grup Parlamentari Popular?

 

**El senyor Maluenda Verdú:**

 

El senyor Fernando Modrego i Rafael Maluenda.
I suplents, el senyor Jaime Mundo i la senyora Estefanía Martínez.

 

**El senyor president:**

 

Molt bé, senyories, moltes gràcies.

S'alça la sessió.

 

 

*(S'alça la reunió a les 12 hores i 50 minuts)*