Untitled Document

<!--
body {
color:black;
}
.text4 {
font-family:'Times New Roman','Times','serif';
font-size:12px;
text-decoration:none;
color:black;
}
.text3 {
font-family:'Times New Roman','Times','serif';
font-size:12px;
font-weight:bold;
text-decoration:none;
color:black;
}
.text2 {
font-family:'Times New Roman','Times','serif';
font-size:12px;
font-style:italic;
text-decoration:none;
color:black;
}
.text1 {
font-family:'Times New Roman','Times','serif';
font-size:12px;
font-weight:bold;
font-style:italic;
text-decoration:underline;
color:black;
}
.para3 {
text-align:justify;
}
.para2 {
text-align:center;
}
-->



Comissió Especial per a l'Estudi de la
Sequera a la Comunitat Valenciana realitzada el dia 11 de maig de 2006.
Comença la reunió a les 16 hores i 40 minuts.
Presideix
l'Il·lustre Diputat Senyor Rafael Maluenda Verdú.
Reunió número 2/II.

(La senyora
secretària passa llista per tal de comprovar
l'existència de quòrum)

Debat i aprovació de les propostes de plans de
treball presentades pels grups parlamentaris

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora secretària.

Com de costum, les seues senyories, tenen en la
carpeta l'acta de la sessió anterior.
És el moment de
fer alguna observació.
Si no, considerarem que queda aprovada.
Moltes gràcies, per assentiment, queda aprovada.

Passem al següent punt de l'ordre del dia,
que és: debat i aprovació de les propostes dels plans de
treball presentades pels grups parlamentaris.
La mesa ha acordat que el
procediment siga: intervencions de menor a major, per a no perjudicar i
deixar en indefensió als grups minoritaris.
Si es començara,
com ha segut habitual en altres comissions, pel grup majoritari,
l'aprovació de la proposta del grup majoritari faria decaure
les altres, i no mos pareix correcte.

Per tant, consultada la mesa i d'acord amb la
senyora secretària, vam acordar que siga de menor a major.
Llavors,
hi haurà una intervenció de quinze minuts per a cada un dels
representants dels grups parlamentaris, que serà per a defensar la
seua proposta i per a fixar la posició respecte dels altres grups,
si ho creuen convenient, clar està, perquè ja tenen
coneiximent del contingut, ja que va ser entregat en la passada
sessió d'esta comissió.

Després, com la defensa de la proposta de cada
grup també se pot considerar que implica rèplica a les
propostes dels altres grups, se considerarà el dret a replicar-se
entre ells mateixa, a petició del diputat intervinent.
Una volta
esgotats els temps d'intervenció, se procedirà a la
votació, i també ho farem de menor a major, perquè no
hi haja indefensió per part de ningú.
Primer es votarà
la proposta del Grup Parlamentari d'Esquerra Unida: Entesa,
després la del Grup Socialista i, per últim, la del Grup
Popular.

Si tenen algun dubte sobre el procediment, ara
és el moment d'aclarir-lo.
En cas contrari, passem a ell.
.
.
D'acord.
.
.
Ah, perdó!
Sí, senyor.
.
.
?

El senyor Ribó i Canut:

Sí, senyor president.

El nostre grup té una certa sorpresa pel
procediment.
Anem a vore, nosaltres entenem que un procediment de treball
d'una comissió especial per a l'estudi de qualsevol
cosa, el mecanisme normal.
.
.
O siga, hi ha una sèrie
d'aspectes que són globals, la recepció de
documentació, el que hi hagen una sèrie de persones que
compareguen en funció del seu nivell d'informació o en
funció de la seua representativitat, que s'efectuen una
sèrie de visites per qualsevol tipus de coses i que, al final,
doncs, ens posem a redactar i s'emeta un dictamen, si és
possible, per consens.

La nostra sorpresa.
.
.
D'alguna forma, nosaltres
hem intentat fer açò, però un poc la nostra sorpresa
és veure que els mecanismes no han estat exactament estos en els
altres grups i que açò es planteja, d'alguna manera,
sense que hi haja hagut, doncs, jo crec que cap tipus de reunió
prèvia en el sentit d'arribar a uns mecanismes conjunts amb
els quals jo crec que tots podríem estar d'acord.

Jo tinc la sensació que si ens posàrem,
no sé si tota la comissió o una ponència o alguna cosa
d'aquest tipus, a parlar, per exemple, de la documentació que
estem demanant, podríem arribar a una sèrie de temes en els
quals estem tots d'acord i que no fa falta que es vote la proposta
d'un grup en contra de les propostes d'altres.

Aleshores, el mecanisme, per a nosaltres, no el vaig a
enganyar, resulta un poquiu estrany, no esperàvem aquest tipus de
mecanisme, no estem acostumats a aquest tipus de mecanisme, jo he estat en
una altra comissió de la sequera en l'any 1995, crec que no va
ser eixe el mecanisme, i tampoc ha estat el mecanisme en altres comissions.
En aquest sentit, em resulta un poquiu.
.
.
Esperàvem i ens haguera
agradat un altre tipus de mecanismes, en el qual, doncs, evidentment, estic
segur que hi han moltes de les propostes del nostre grup, del Partit
Popular, del Partit Socialista, que s'hagueren pogut fer
conjuntament, hi hauran altres propostes que, evidentment, que no hi
haurà acord i s'han de votar, ho entenem perfectament,
però que ens costa d'entendre que es vote una proposta en
contra d'una altra, quan, a més, les propostes no són
exactament comparables, perquè al poder comparar les propostes.
.
.
Per exemple, el nostre grup ja fa una proposta d'un dels punts, com
són les compareixences, i els altres grups sembla que ho deixen per
a després.
.
.
I, per tant, tinc la sensació que el que anem a
discutir avui és només una proposta al voltant d'una
part de tot el procés del mecanisme de treball, que és la
part de documentació, de demanar documentació a altres
organismes, a altres instàncies, etcètera.

Aleshores, no puc deixar de manifestar un poquiu la
nostra sorpresa.

Res més.

El senyor president:

Bé, senyor Ribó, jo respecte la seua
opinió.
Tinc de dir-li que en l'última sessió
d'esta comissió se va dir que, quant a compareixences,
aplegaria el moment que s'obriria un termini per a presentar les
distintes propostes de compareixences.
La seua senyoria, com no ha estat
estos dies, possiblement per això haja existit a la millor una
interpretació distinta a la que crec que va fer en el seu dia el
Grup Socialista i el Grup Parlamentari Popular, que, com vosté
vorà, amb distint contingut, però li han donat el mateix
format al pla de treball que presenten.

Quina és la comesa de la comissió hui?
És aprovar un pla de treball.
Vosté parla de visites,
d'anàlisis, d'estudis.
.
.
(Veus) Clar que sí!
Els distints plans de treball que
presenten els grups parlamentaris són els que tenen d'aprovar
hui.
La presidència ni la mesa serà qui s'opose que els
grups, si han dialogat i han aplegat a un consens per a presentar una
proposta conjunta, faltaria més!
, mosatros no mos oposaríem,
serien vostés els que tindrien de decidir-ho!

Però sí que tinc de dir que des del dia
4 de maig a hui hi ha havut temps més que suficient perquè
les seues senyories parlaren i aplegaren a acords concrets.

Perquè no hi haja indefensió per part de
ningú, se sotmetran a votació després del debat totes
les propostes, i de les propostes se pot inclús demanar la
votació separada.
Si algun grup està dispost a donar suport a
algunes de les peticions que fa altre grup distint.
.
.
, però
és que, tanmateix, no està dispost a votar el conjunt del pla
que presenta.
O siga que, tot això, són potestats que
vostés tenen i que ni la presidència ni la mesa van a negar.
Per tant, que no li preocupe a la seua senyoria.

Quant al procediment en altres comissions, mire, en
altres comissions s'ha votat sempre primer la proposta que ha fet el
grup majoritari, per pensar que era la que anava a prosperar, però
esta presidència i esta mesa consideren que això seria deixar
en indefensió els grups minoritaris, perquè per a què
demanar a tots que presenten un pla de treball si després resulta
que se vota el del grup majoritari i s'aprova i els de vostés
decauen com a conseqüència d'això?
Per això
enteníem que el millor procediment per a defensar els drets dels
grups minoritaris era este i aixina ho vam acordar en la mesa i aixina ho
hem posat en l'esquema que tenim per a la comissió.

Jo respecte la seua opinió però pense
que és el més adequat.
De l'altra forma vosté
s'haguera quedat en total indefensió al no poder defensar el
seu plantejament i al no poder votar-lo, eh?

Hi ha més dubtes?
Sí, senyor Godoy.
.
.

El senyor Godoy García:

Señor presidente, muy brevemente.
Esta
comisión se aprobó el día 22 de febrero.
Yo creo que
todos entendemos que han pasado ya casi tres meses.
Ciertamente, hemos
tenido un período, que ha sido el período de Semana Santa, en
el cual, pues, no se podía estar activo, pero son casi tres meses en
prolegómenos y no hemos iniciado prácticamente lo que son
trabajos propios sustantivos, de carácter sustantivo de la
comisión, pues no hemos tratado los temas.

Ciertamente, yo habría preferido que, de alguna
manera, sí, se hubiera facilitado el procedimiento con algún
tiempo de antelación, por ver si podían haber funcionado
mecanismos de consenso más ampliamente.
En este caso sí que
ha habido alguna conversación entre nosotros, pero no las
suficientes pero se podía haber propiciado.

Y, por otra parte, sí que quiero hacer constar
que, bueno, pues, ciertamente, el mecanismo no deja de ser un tanto
rígido, el mecanismo que se ha aprobado, porque, al final, los
planes presentados por los grupos, casi no quedan a disposición del
grupo, sino que cualquier otro grupo los puede utilizar como se puede
utilizar una enmienda presentada, cuando realmente la calificación
formal aquí no está nada clara, que se debe dar el
tratamiento de proposición de ley, con sus enmiendas, al proyecto de
ley, o de proposición no de ley, con lo cual sea distinto, porque no
admitiría.
.
.

Bueno, de todas formas, esto son consideraciones que
hago.
Yo creo que si las cosas se hubieran hablado, pues, seguramente
podríamos haber llegado a acuerdos y posiblemente esto hubiera sido
mejor, y esto habría sido muy sencillo.
Sencillamente, pues, igual
que nos hubieran convocado a los portavoces hubiéramos podido hablar
antes de llegar a esta comisión.

Yo, de todas formas, mi decisión fundamental,
la posición fundamental de mi grupo, es que la comisión
avance y que avance lo más rápidamente posible, con lo cual,
pues, con estas reservas que le he expresado, pues, vamos a seguir el
procedimiento que se ha establecido y, desde luego, preferiría que
se cerraran cuanto antes todos los aspectos formales para poder pasar a lo
que todos queremos pasar, que son los aspectos sustantivos.

El senyor president:

Gracias, señor Godoy.

Con el debido respeto, he de decirle que igual que le
he podido contestar al señor Ribó y he intentado aclarar los
aspectos que ha planteado, me resulta imposible hacer lo mismo con usted,
porque a usted no lo he entendido.
Lo único que he entendido de su
intervención es que quiere que se agilice, que se cierre, tal.
.
.
Para eso se ha convocado la comisión, por lo tanto, vamos a ello.

Debate de aprobación de las propuestas de los
planes de trabajo presentados por los grupos parlamentarios.
Tiene la
palabra para defender su propuesta y para fijar posición respecto de
las demás, si lo cree conveniente, el señor Ribó, por
tiempo de quince minutos.

El senyor Ribó i Canut:

Bé, doncs, anem a començar.
La primera
cosa que vaig a fer és retirar el punt 2, 3 i 4, concretament, del
pla de treball, perquè, pel que estic veient, en les altres
propostes del Partit Socialista i també del Partit Popular, aquestos
punts, es fa una proposta de treballar-los posteriorment o d'arribar
a un acord posteriorment.
Em referixc a la compareixença i
intervenció davant la comissió de persones destacades per la
seua qualificació tècnica; punt segon, la
compareixença i intervenció davant la comissió de
persones representants d'entitats d'usuaris, consumidors o
grups ecologistes, i es referixc a la proposta de visites a
infraestructures i organismes que per la seua importància puguen
aportar dades significatives al voltant del tema objecte d'esta
comissió.

En el moment que siga procedent, ho tractarem, per
tant, em vaig a circumscriure al punt primer, que és la
sol·licitud d'informació.

Nosaltres, per a sol·licitar la
informació, jo crec que és important destacar aquest tema,
nosaltres no sol·licitem la informació «volem
açò concretament», sinó «volem resposta a
una sèrie de temes».
Quins són aquests temes?
Doncs,
bé, anem a parlar de la sequera, doncs, en primer lloc, ens
plantegem una sèrie de temes de per què hi ha sequera en este
país, una sèrie de temes de caràcter climàtic,
després els concretaré; una sèrie d'aspectes
respecte al consum d'aigua; una altra respecte a la qualitat de les
aigües; i, després, una altra sèrie d'aspectes que
pensem que és importantíssim abordar-los, i és
què haurem de fer per a resoldre aquestos problemes.

I vaig a entrar concretament en ells.
El primer tema
és el de caràcter climàtic.
Evidentment, jo, la
primera cosa que vull dir és que és la segona comissió
de la sequera a què assistixc en este parlament.
Vaig estar en una
altra comissió de la sequera en l'any 1995, i resulta que els
climatòlegs diuen que aproximadament cada deu anys, doncs, en este
país hi ha una situació de sequera.
Per tant, és
previsible pensar que per allà el 2015, 2017, doncs, tindrem una
altra comissió de la sequera en aquestes Corts.

Jo crec que la primera cosa que hauríem de
pensar és veure si això és cert o no és cert,
buscar dades de les persones que ho coneixen, perquè si
açò és una qüestió cíclica,
és una qüestió que hem d'abordar sabent el seu
caràcter cíclic des d'un punt de vista
meteorològic i sabent si realment n'hi han hagut altres
períodes de sequera, com s'han abordat, quines
diferències es poden apreciar, per a fer una interpretació.
.
.
Perquè estem parlant d'aigua dolça i l'aigua
dolça només es produeix en este món, doncs, a partir
d'una situació, que són les pluges, i si no hi han
pluges, no hi ha aigua dolça, etcètera.

Sí que plantegem una cosa que ens sembla
important i és el tema que ha aparegut un factor nou,
històricament parlant, i és el factor del canvi
climàtic, que ens amenaça, perquè jo crec que
més que una altra cosa és amenaçar-nos que poden
canviar d'una forma dràstica les precipitacions, segurament
reduint-se i concentrant-se en molt poc de temps i d'una forma a
vegades amb un toc, doncs quasi catastròfic.

Per tant, el primer element que nosaltres volem
preguntar és açò.
Després diré a qui!
: a
qui ho conega, evidentment, a les instàncies corresponents.
Pensem
que és important aquest tema, perquè, d'alguna forma,
si no tenim una situació, no podem parlar de l'aigua com si
fóra una producte comprable, vendible, etcètera, sinó
que és una cosa que depén de la natura i hem de saber com es
comporta la natura i, a partir d'ahí, operar.

Segon bloc, que pensem que és important: la
sequera no és igual en una situació en la qual hi ha unes
persones que agafen aigua d'un riu o en una situació en
què hi han una sèrie de consums establerts.
Per tant,
és molt important conéixer l'evolució dels
consums d'aigua i pensem que és fonamental saber aquestos
consums d'aigua com estan evolucionant en la nostra comunitat:
consums d'aigua de boca, consums d'aigua de reg, que és
el fonamental per a regadiu de les distintes produccions agràries,
consums d'aigua de tipus industrial.

I pensem que açò és important.
Segurament, és una hipòtesi de treball, anem a trobar que
aquestos consums estan creixent d'una forma molt important i
segurament ens haurem de fer una pregunta important: és sostenible
en un futur aquest creixement o hem de prendre mesures?
Jo crec que
és un tema important perquè, d'alguna manera, hem
d'intentar fer-ne una planificació, hem de parlar
d'aquesta tema i hem de parlar, d'alguna manera,
d'estabilitzar: si partim de que l'aigua no és un recurs
inesgotable, haurem d'intentar prendre mesures a veure com aquestes
pautes de creixement, doncs, intentem estabilitzar-les d'alguna
manera.

Ahí estan les preguntes 6, 7 i 8, com es podria
estabilitzar, per exemple, el consum d'aigua a on més es
gasta, en el sector de regadius, què es podria fer en esta
direcció, que és la primera pregunta; en el sector de
serveis, etcètera, etcètera, com es podria augmentar
-jo crec que és una pregunta molt important- la
productivitat de l'aigua.
.
.
En molts països, doncs,
l'aigua no s'utilitza una vegada, s'utilitza diverses, i
és aleshores com si en tinguérem el doble.
Doncs, en este
país açò es fa molt poc, no es reutilitza
pràcticament, etcètera.

O siga, jo crec que són importants aquests
temes i s'haurien de plantejar d'una forma molt clara.

Tercer aspecte, que no se'n parla moltes vegades:
no es tracta de tenir aigua, com diu la directiva marc europea, es tracta
també de tenir aigua de qualitat, i jo crec que és un tema
fonamental.
És imprescindible tenir una aigua de qualitat per a
beure, ha de ser prepotable, per a després poder ser potabilitzada,
hi han aigües subterrànies, tots sabem que en este país,
doncs, hi han desenes de milers, centenars de milers de persones
segurament, doncs, que en les seues cases, si obren l'aixeta, doncs
l'aigua que apareix ahí és una aigua que no és
potable per la quantitat de nitrats, per la quantitat d'una
sèrie d'elements, de restes de plaguicides, etcètera.

Què hem de fer perquè aquesta aigua que
no és potable, que exigeix després canvis importants o
inversions importants en infraestructures, què hem de fer per a
millorar la qualitat d'aquestes aigües?

Jo crec que és un tema, sobretot en el tema de
les aigües subterrànies, que hem d'abordar.
I jo crec que
segurament ens podria millorar molt els usos i la situació.

Ens hem de preocupar d'un altre aspecte
fonamental, com és la intrusió salina en moltes zones del
litoral, la contaminació per nitrats.
Hi ha una directiva, per
exemple, d'aigües, o siga, de bones pràctiques
agràries, que teòricament s'ha de respectar en la
Comunitat Valenciana i que no sabem quines garanties, si
s'està respectant molt.
Però el que sembla clar
és que la quantitat de nitrats és molt elevada, per damunt de
les 50 parts per milió, que és el mínim de qualitat.
Hi ha moltes restes de plaguicides en les aigües, i d'alguna
forma totes estes coses segurament les hem de plantejar.

Ens hem de plantejar altres coses que jo crec que
són molt importants, per exemple, preguntes com: l'aigua de la
depuradora de València és vàlida per recarregar
l'Albufera?
Jo crec que és una pregunta important?
I
ahí no estan clares les respostes.
Són vàlides les
aigües depurades per a recarregar aqüífers en la zona
d'Alacant?
Jo crec que són importants d'alguna manera
per a mantenir el cabal ecològic, etcètera.

I després hi ha una sèrie de preguntes
que jo crec que aquesta comissió si vol treballar seriosament
s'ha de preguntar.

Hem de canviar el Pla de conca del riu Xúquer?
Nosaltres pensem que sí.
En preguntes al president Camps ja li hem
insinuat d'una forma, perquè pensem que és clarament
insostenible, que no s'aguanta.
Però, d'alguna manera,
si volem resoldre els problemes d'aigua en este país ens
haurem de plantejar estes coses.
Hem de canviar el Pla de conca del riu
Segura?
Funciona adequadament?
No funciona adequadament?
Sí o no?
És recomanable l'ús de plantes dessaladores?
Sí
o no?
És recomanable la disponibilitat en general?

Aleshores nosaltres pensem que aquestes preguntes
són preguntes fonamentals, són preguntes polèmiques,
són preguntes que tenen diferents versions, que es poden avaluar de
diferents formes, però que d'alguna manera són
preguntes claríssimes que hem d'intentar resoldre.

Què hem de fer -per posar un altre
exemple- perquè en el País Valencià no es perda
més d'un 10% de la mitjana espanyola d'aigua en les
seues canonades de distribució d'aigua.
En un país que
fa falta molta aigua.
Alguna cosa haurem de plantejar-mos en esta
direcció, perquè segurament per ahí podríem
trobar tanta aigua, per exemple com en altres (inintel·ligible).
Què hem de fer, per exemple?
Quines inversions cal
plantejar-se i comparar-les d'alguna forma per a veure què hem
de fer perquè no tinguem problemes, per exemple, en la directiva
d'aigües residuals, com estem tenint?
Per posar un exemple molt
concret en el Baix Maestrat en estos moments, però podríem
tenir en la zona del Camp de Morvedre, però el podríem tenir
en la zona de prop de València per manca de depuradores i per
emissaris submarins.

Jo crec que aquestos temes seria interessant intentar
fer estudis econòmics allà on fóra possible, per a
veure què és més barat, si trobar, en definitiva,
recursos hídrics a partir d'aquestes polítiques o
buscar recursos hídrics molt lluny a partir de transvasaments.

Nosaltres pensem que aquestos temes són temes
que s'han de plantejar.
I bé, nosaltres no demanem coses
concretes.
Demanem que es responga per part del Ministeri de Medi Ambient,
que es responga a totes i cadascuna d'estes 31 preguntes.
Per part
del Ministeri de Medi Ambient.
Per part de les confederacions
hidrogràfiques del Xúquer i del Segura.
Per part de les
conselleries corresponents.
Estem parlant de Medi Ambient, però
estem parlant també de la Conselleria d'Infraestructures i
Transport.
Estem parlant també de les entitats autònomes,
concretament d'Aigües, de les entitats d'aigües, dels
ajuntaments o (inintel·ligible) dels ajuntaments o de les diputacions, pensem que
haurien de donar resposta a aquest qüestionari.

Jo voldria acabar amb una idea, perquè
d'alguna manera sí que és la filosofia que nosaltres
plantegem.
El tema de l'aigua és un tema important,
però no té una solució única.
I pensem que
és molt important en estos moments fer un plantejament
seriós, buscar plantejaments tècnics el més seriosos
possibles, el més econòmics possibles, i en definitiva el
més, també, sostenibles, el millor sostenibles
mediamentalment.

Nosaltres som partidaris d'una política
que és molt clara, que és la gestió de la demanda.
Pensem que en estos moments l'aigua més barata no és
l'aigua duta ni de l'Ebre, ni del Ródano, sinó,
segurament, l'aigua que troba quan tapes els forats de les canonades
que s'estan perdent al nostre país.
L'aigua que
s'utilitza, l'aigua que es podria utilitzar i no
s'utilitza quan no s'està reutilitzant les aigües
depurades en el nostre país.
L'aigua que no
s'està reutilitzant d'una forma clara, utilitzant
d'una forma clara en els regadius valencians.
L'aigua que
s'hauria d'aconseguir en este país i que no està
arribant al nostre país perquè algú
l'està gastant d'una forma no massa raonable en regs
insostenibles en Castella-la Manxa.
I una sèrie de coses
d'aquests tipus.
Pensem que abans de plantejar-nos altres coses, des
de les dessaladores fins els transvasaments, hi ha moltíssimes coses
a plantejar-se.

I d'alguna forma les preguntes que plantegem,
que no volem que siguen les úniques, però sí que ens
agradaria que aquestes constaren, que foren unes preguntes a les quals la
comissió donara una resposta el més clara possible, doncs
d'alguna manera pensem que són preguntes fonamentals.
En estos
moments la política de demanar més aigua sense preocupar-se
de com es gestiona la demanda, és una política del segle XIX,
del segle XX, però no és del segle XXI, per un motiu molt
clar: l'aigua és un recurs almenys tan escàs com en
estos moments ja comença a ser el petroli.
I si no fem una
gestió seriosa d'este anem a tindre problemes clarament
irresolubles.

Gràcies.

El senyor president:

Gràcies a
vosté, senyor Ribó.

Per part del Grup Parlamentari Socialista, el senyor
Godoy té la paraula per a defensar la seua proposta i, si ho estima
convenient, per a fixar posició respecte dels demés grups.

El senyor Godoy García:

Gracias, señor
presidente.

Señorías.

La inauguración del plan de trabajo como el que
ahora nos ocupa constituye un paso previo para entrar de manera ordenada en
cualquier materia.
Sin embargo no es un paso completamente aséptico
porque no se parte de la nada, sino que presupone unos conceptos previos,
unos análisis, una concepción de los fines a alcanzar,
incluso unas posiciones previas, un planteamiento provisional que marcan
los primeros compases de la orientación que se persigue y delimita
el objeto de estudio.

Y por eso nosotros hemos empezado la exposición
de nuestro plan de trabajo pues intentando delimitar el objeto y
también intentando delimitar nuestras posiciones previas, que las
tenemos, como cualquier otro grupo político.

En la Comunidad Valenciana tenemos problemas de
escasez de agua y de sequía, ambas cosas.
La sequía es un
déficit coyuntural y cíclico que todos conocemos, mientras
que la escasez pues ya supone un déficit estructural y permanente.
Por tanto, no estamos hablando de fenómenos novedosos para ninguno
ni desconocidos, sino de algo que nos acompaña desde hace ya
bastante tiempo.

En fin, para ambos problemas partimos de que existen
soluciones.
Es cuestión de planificación, de
previsión, de realización de inversiones en la mayoría
de los casos, y es cuestión pues de adoptar medidas de todo tipo,
tanto preventivas como paliativas.
Y es además necesario, y
también lo quiero decir en estos antecedentes, que se actúe
sobre el problema, no sólo aumentado la oferta -ese ha sido el
predominio en las políticas que hasta ahora se han realizado-,
pues además el incremento indefinido e ilimitado de la oferta no es
posible, pero tampoco es deseable, tampoco lo es.

Ha de actuarse también y ha de actuarse
fundamentalmente sobre la demanda a fin de racionalizarla y de armonizarla
con las exigencias de un desarrollo sostenible y conseguir mejorar los
aprovechamientos de cada gota de agua.
Y eso lo tenemos en cuenta en
nuestro plan de trabajo.

Por otra parte, señorías, a los
problemas cuantitativos, de déficits de agua, se han añadido
de manera creciente problemas cualitativos, de manera que cualquier plan de
trabajo creo que debe tener en cuenta no sólo esos déficits
en cantidad, sino las mejoras de las condiciones de calidad como fines a
alcanzar.
Y esto, señorías, lo persigue a nivel del estado lo
que llamamos el Programa AGUA, que está desarrollando el gobierno de
la nación y, como saben ustedes, tienen medidas enfocadas a los tres
aspectos.

Por ello, el estudio de este programa en cuanto
respuesta, en cuanto solución, en cuanto propuesta de
solución a nuestros problemas hídricos pues también
forma parte de la propuesta del plan de trabajo que hemos realizado.

Medidas como las anunciadas por el Consejo de
Ministros del pasado 10 de marzo, por ejemplo, ¿no?
Se presenta una
inversión de 2.
400 millones para un plan de choque para la mejora y
consolidación de regadíos con un ahorro de agua cercano a los
1.
200 hectómetros cúbicos.
Estimamos que esa medida o la
medida de los reales decretos leyes 10/2005 y 15/2005, que entre otras
cosas van a permitir una inversión de 372 millones para modernizar
regadíos en 40.
902 hectáreas de la Comunidad Valenciana, y
que permiten también comprar caudales de agua para riego, los
llamados bancos de agua que se puedan transvasar del Tajo al Segura.
A
nosotros nos parece que representan un buen camino.
O las medidas adoptadas
en la comisión permanente de la sequía de la
Confederación Hidrográfica del Júcar.
Y por eso, de
todo ello, de todo este conjunto de medidas, también hemos
presentado propuestas en el plan de trabajo a fin de recabar la
documentación correspondiente.

Los comienzos de los trabajos de esta comisión
contra la sequía es conveniente que recordemos que el Plan
hidrológico nacional obligaba a las administraciones públicas
a llevar a cabo dos actuaciones ante las sequías, dos, solamente
dos.
Una, la aprobación de planes especiales de sequía en
cada cuenca hidrográfica antes de julio de 2003.
Y otra, la
aprobación de planes de emergencia en ciudades de más de
20.
000 habitantes.

Sin embargo, estos planes especiales de sequía,
que se tenían que haber aprobado en junio de 2003, desgraciadamente
no se aprobaron, y mal podían hacerse unos planes de emergencia
adecuados sin disponer de esos planes especiales de sequía.
El nuevo
gobierno está elaborando esos planes especiales de sequía,
que se debieron aprobar en 2003, y sobre ello también recabamos
informes a esta comisión.

Lo cierto es que en política de agua todas las
administraciones públicas, y así lo siento, deben arrimar el
hombro porque todas son corresponsables.
Al igual que los ciudadanos
también tienen que ser muy corresponsables con este bien escaso.

Por ello, pues a veces resulta paradójico el
ver la evolución de los programas del Consell, los programas
presupuestarios del Consell, los programas hídricos del Consell o
determinadas manifestaciones del Consell con respecto a las
políticas que se están haciendo en el estado cuando
aquí, en la Comunidad Valenciana, este mismo Consell está
recortando sus programas.
Por eso pedimos también que se estudie la
evolución presupuestaria de los programas hídricos de los
presupuestos de la Generalitat Valenciana durante estos tres años,
para ver si llegamos a alguna conclusión interesante, a ver
si.
.
.
vamos a constatar seguramente que las dotaciones presupuestarias
que tienen en este último año son inferiores a las que
tenían en el año 2003.
Y eso pues yo creo que alarma
también un poco, pero que se pueden tomar medidas correctoras.

O tenemos un problema como es la modernización
de regadíos en la Acequia Real del Júcar, que debe liberar,
si no se hace no los tendremos, no vamos a tener los excedentes necesarios,
debe liberar caudales.
¿Para qué?
Para que el trasvase
Júcar-Vinalopó no sea simplemente una tubería, sino
una tubería por la que pasen 80 hectómetros cúbicos de
agua al año.

Se ha repetido hasta la saciedad, de los 45 sectores
en que está dividida la obra a día de hoy sólo
están ejecutados tres.
En consecuencia, aún no se produce
aquí el ahorro de agua que mejoraría la calidad ambiental del
Júcar, ni los excedentes para el trasvase
Júcar-Vinalopó.
Que en este sentido hacemos también
las preguntas pertinentes y pedimos la documentación para sacar
nuestras conclusiones y poder hacer nuestras propuestas.

Y lo mismo sucede con las obras del postrasvase
Júcar-Vinalopó.
Corremos, bajo mi punto de vista, el serio
riesgo de que al final del 2008 estén terminadas las obras, lleguen
las aguas -si se ha hecho la cuestión de los regadíos
de la Acequia Real del Júcar, la modernización-,
lleguen las aguas al embalse del San Diego y que no tengamos las obras del
postrasvase terminadas, que son competencia de la Generalitat Valenciana.

También en este sentido queremos que se haga
una reflexión, saquen las conclusiones oportunas.
Como queremos que
se haga una reflexión sobre cosas muy cercanas a nosotros y sobre
las que sí que tenemos poder, porque a veces nos vamos, vamos a
juzgar la política del estado en un foro de la Comunidad Valenciana
y parece que nos olvidamos de juzgar lo que tiene que ser la
política nuestra.
Pero, bueno, no quiero que eso le pase a mi grupo.
Y por eso proponemos un análisis en profundidad de la
ejecución, del grado de ejecución que está realizando
en el segundo Plan director de saneamiento, que debe terminar en el 2008,
según lo previó el Consell, y que me da la impresión
de que no puede al ritmo que lleva.
O la ejecución que se
está haciendo del Patricova, que creo que es bastante penosa, porque
no llegará ni al 10% ni tiene un calendario rápido.

Mire, el Partido Popular en este sentido no es nuevo,
ha gobernado España durante ocho de los diez últimos
años.
Lleva gobernando casi 13 años ininterrumpidamente en la
comunidad.
Tenemos problemas hídricos, porque no están
resueltos, porque no se han resuelto, luego alguna responsabilidad
también parece que debe tener en el asunto.
Si estamos sufriendo
estos problemas es precisamente porque están sin resolver.
Y si
están sin resolver, yo creo que debemos arrimar todos el hombro para
que se resuelvan.

Desde julio del año 2005 el gobierno de
España y las Cortes Españolas han aprobado, con el apoyo de
todos los grupos parlamentarios menos el Partido Popular, y han puesto en
marcha el programa Agua.
Han aprobado una nueva ley.
Gracias a este
programa, en el verano de 2005, el gobierno puso al servicio una
desalinizadora en San Pedro del Pinatar, que incrementó el caudal de
canales del Taibilla, por ejemplo.

O cumpliendo este programa se inauguró la
ampliación de la desalinizadora de Alicante 1, que ya está
produciendo siete millones de metros cúbicos más al
año para Alicante, Elche, San Vicente, Santa Pola.
O se está
ya realizando la desalinizadora Alicante 2, con una capacidad de
veinticuatro hectómetros cúbicos.
O ya se ha licitado la
desalinizadora de Torrevieja, que será la mayor de España,
con ochenta hectómetros cúbicos de capacidad inicial que
pasarán a ciento veinte.
O como nos anunciaban hace muy poco tiempo,
hace unos días, se está poniendo en marcha un programa
ambicioso para evitar el problema de las riadas en treinta y dos pueblos de
la cuenca del barranco del Poyo, con una inversión de 105 millones
de euros.
O se está finalizando la depuradora de Carcaixent y
Alzira, que debería haberse finalizado hace mucho tiempo, pues sus
señorías saben que no es del segundo plan, sino que es del
primer plan de saneamiento.

Por eso consideramos que sería muy interesante
que recibiéramos información, toda la información que
podamos sobre este programa Agua.
Por supuesto que cada cual pensará
de manera diferente.
Así es la democracia, pero yo creo que es muy
difícil negar los efectos positivos que ya se están
produciendo.
(Pausa)

El programa Agua se está desarrollando.
Es un
programa que yo creo que tiene que ser bastante objeto de análisis
nuestros.
Permite luchar contra la sequía, superar la escasez.
Y al
tiempo yo creo que sobre todo va a dotar de recursos hídricos a
ciudades de la costa, que de otra manera sería prácticamente
imposible hacerlo.
Va a producir ahorro.
Puede mejorar la calidad y la
recuperación en los acuíferos sobreexplotados.

Y a esta recuperación, señorías,
contribuirá también la puesta en servicio del trasvase
Júcar-Vinalopó, con un caudal de ochenta hectómetros
cúbicos de agua anuales, de calidad apta para el riego.
Yo creo que
también este trasvase tiene que ser objeto de nuestro plan de
trabajo, y lo ha sido, y muchas de las peticiones de informes que
realizamos, hemos realizado abundantes informes sobre este trasvase
Júcar-Vinalopó dentro de nuestro plan de trabajo.

Señorías, los debates sobre el agua,
ciertamente se han prodigado a lo largo de esta legislatura, de tal manera
que las posiciones de los diferentes grupos de esta cámara han
quedado perfectamente fijadas y delimitadas sobre casi todas las cuestiones
que nos afectan, y que van a constituir el objeto de esta comisión
de estudio.

Yo creo que lo hemos constatado, y en nuestra primera
parte del plan de trabajo que hemos presentado.
Y además lo hemos
ejemplificado, recurriendo a la cita de una de nuestras propuestas de
resolución, que ahí demuestra las posiciones del Grupo
Socialista muy clara, muy firme, muy recientes con respecto a las grandes
cuestiones hídricas de nuestra comunidad.
Pero podría haber
citado al Partido Popular, o podría haber citado a la Entesa, porque
también tienen sus posiciones muy claras, coincidentes o no pero muy
claras.

En cuanto a debates parlamentarios, hemos mantenido
con respecto a temas hídricos en estas Cortes Valencianas, pues
nosotros hemos presentado propuestas abundantes.
Bien, no hemos sacado
adelante nuestras propuestas.
El Partido Popular tiene su mayoría
legítima y por tanto, y se ha opuesto a ellas.
No ha aceptado nunca
ni una sola coma de nuestras propuestas.

No solo eso, también en las Cortes Generales
han abundado los debates sobre el agua, tanto en la última
legislatura como en la actual legislatura de Rodríguez Zapatero.
Las
posiciones finales también han sido inequívocamente distintas
entre ambos partidos.
Por ello no podemos engañarnos.
No partimos
desde cero ninguno de los grupos políticos en este plan de trabajo,
sino que en materia de recursos hídricos las posiciones de cada
grupo parlamentario están bastante bien marcadas.

Bien, lo que queremos hacer constar al inicio de la
exposición de nuestro plan de trabajo como podrán, como
habrán leído, son todas estas cuestiones.
No estamos ante un
objeto nuevo ni ante un debate original.
Es un debate que llega con
retraso.
Llevamos dos años de sequía, y sobre un conjunto de
temas en los que tenemos posiciones fijadas y políticas en marcha.

A nivel del estado, durante el último gobierno
Aznar, se aprobó el Plan hidrológico nacional.
Y se
aprobó con el voto en contra de todos los grupos parlamentarios con
la excepción de Coalición Canaria y el propio Partido
Popular.
Pero se aprobó por mayoría.
Se convirtió en
ley.
Se convirtió en ley lo que el Partido Popular aprobó
contra todos los grupos parlamentarios la pasada legislatura, se ha
modificado por parte de todos los grupos parlamentarios en esta
legislatura, con el único voto en contra del Partido Popular.
Se ha
hecho de acuerdo con todos los grupos.

Y, bueno, esa es la realidad.
Yo creo que es hora de
que también esto ya se reconozca por parte de todos.
Y es
útil que lo recordemos esto también al inicio de nuestro plan
de trabajo, a fin de que volvamos a ser conscientes, una vez más, de
que el nuevo plan es una ley aprobada por las Cortes Españolas, por
siete de los ocho grupos parlamentarios, por todos menos por el PP.

Por tanto, el debate del estado,
señorías, está hecho.
Las Cortes Generales se han
pronunciado.
Bien.
Todo el Plan hidrológico nacional vigente en la
actualidad es ley.
Y empezaríamos muy mal la andadura de esta
comisión, yo estimo, si la petición estrella del Partido
Popular fuera que la ley no se cumpla.
Lo digo porque el PP no para de
pedir la derogación del Plan hidrológico nacional en los
puntos que no le gustan.
Por tanto, yo creo que sería una paradoja
incomprensible, que los legisladores propugnaran en cumplimiento de una
ley, que esta comisión propugnara que no se cumpliera ese plan
hidrológico.
Yo creo que en eso espero que coincidamos en que ese
plan hidrológico se cumpla.

Bien, con respecto al plan que presenta el Grupo
Parlamentario Popular, ahí la verdad es que me ha sorprendido la
escasa documentación que el grupo, y lo digo como toma de
posición, la escasa documentación que el grupo pide al
Consell.
Es que solo le pide tres informes, como si no interesara lo que de
verdad aquí se va a poder hacer.
Ni le pide información sobre
nitratos, ni medidas e inversiones especiales realizadas por el Consell
durante la sequía.
Nada sobre la acequia real o sobre el post
trasvase.
Nada sobre emisarios submarinos.
Muy poquito sobre saneamiento o
depuración.
Y lo deja muy al albur de lo que después pueda
decidir el Consell.
Nada de informes razonados sobre crecimientos
presupuestarios.

En fin, nosotros no obstante vamos ante una postura
abierta, vamos a votar algunas de las propuestas del Partido Popular a
favor.
Pero en otras no podremos votarlas a favor.
Tendremos que votarlas
en contra o nos deberemos abstener por razones obvias, porque parte parece
que lo desvían todo a una cuestión técnica.
Cuando
aquí ha habido unas elecciones políticas.
Hay un programa que
hay que ejecutar porque es un compromiso con todos los ciudadanos.
Hay unas
leyes aprobadas por las Cortes que están por encima de cualquier
tecnicismo posible.

O bien porque vemos que en estos temas de lo que
concierne a la Generalitat Valenciana -y termino, señor
presidente-, realmente la petición de informes es que es
inusitadamente escasa, eh.
Es que solo piden ustedes tres informes.
Yo les
rogaría que eso lo consideraran.
Por parte de nuestro grupo se han
pedido dieciocho informes, y que hicieran un esfuerzo para aprobar alguna
de esta documentación.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Godoy.

Senyor Soler, té un torn de quinze minuts per a
defensar la seua proposta de pla de treball, i inclús si aixina ho
estima, per a fixar posició respecte de les propostes que ha
defensat tant el senyor Ribó com el senyor Godoy.

Té la paraula, senyor Soler.

El senyor Soler Garibo:

Aixina ho vaig a fer, senyor president.
Moltes
gràcies.

Quant a la proposta d'Esquerra Unida, mire, tant
el qüestionari com la llista de compareixences responen al
plantejament polític d'Esquerra Unida.
M'agradaria
puntualitzar una sola cosa, i és que en els dos casos que menciona
de municipis importants que no tenen depuradora, estan en la
situació següent.

Carcaixent, la depuradora Alzira-Carcaixent
està en execució pel Ministeri de Medi Ambient.
Es va
adjudicar en 2002 i estava previst que estiguera acabada al juliol de 2005,
però encara no ha entrat en servici.
Sagunt-nord, la Generalitat
té en marxa la construcció de la nova depuradora de Canet
d'en Berenguer, Sagunt, Sagunt-Almardà.
El concurs de projecte
i obra està actualment adjudicat provisionalment, i
s'està acabant de redactar el projecte per a iniciar les obres
immediatament.

La resta de les seues propostes són més
pròpies de plantejar-se quan calga elaborar el dictamen.
Les seues
propostes són coherents, com també és lògic,
amb el criteri que vostés tenen sobre estes qüestions,
però que de cap mode nosaltres compartim.
Però al llarg de
les sessions d'esta comissió, i sobretot arran de les
compareixences que se celebren, tindrem oportunitat de discutir tals
criteris.

Quant a la petició de compareixences, entenc
que vosté les ha retirades per a presentar-les després en
temps i forma i en termini, considere que la seua senyoria s'ha
avançat al calendari.
Per tant, com les ha retirades, doncs ja
s'ha ficat diguem dins del calendari, eh.

Respecte dels criteris de treball i d'estudi de
la problemàtica i les seues possibles solucions, podrà
comprovar que el punt primer de l'últim epígraf de la
proposta del meu grup, el Grup Parlamentari Popular, deixa ben clar que la
comissió podrà realitzar, d'acord amb la seua mesa, un
altre tipus d'activitats en què s'inclouen possibles
visites.
Vosté especifica aquelles que volen realitzar, que jo no li
dic que no però tampoc li puc dir que sí, perquè
això no és este el moment; ja en temps i forma se
decidirà.
Però sí en caràcter general, segons
l'acord quan toque que prenguem.

La petició de documents, estem d'acord en
la seua petició generalitzada, però és convenient que
l'acord s'adopte de forma específica, i per això,
a més de les nostres, recolzarem moltes altres del PSPV en les que
estan incloses l'esperit i el contingut de les que vosté
planteja.
I part de la seua intervenció seria més
pròpia com a aportació al dictamen.
Perquè
vosté ha fet una part d'anàlisi de la situació i
una altra part en què ja apuntava o plantejava solucions.
El nostre
punt de vista, eixes solucions n'hi haurà que deixar-les al
final quan hàgem sentit a tots, i ens hàgem sentit tots uns a
altres i deixar les solucions per al dictamen.

Totes eixes preguntes que diu vosté, senyor
Ribó, no formen part del pla de treball però sí que
són molt interessants.
Mos han paregut molt interessants i
apropiades.
Perquè les puga plantejar, si aixina ho estima, per
suposat, convenient, a les persones que compareguen en el seu dia en esta
comissió.
Perquè no és objecte de la proposta de
treball, no d'esta sessió sinó d'una altra
sessió.

Podíem estar d'acord en algunes de les
manifestacions que vosté fa.
Però no és el tema
d'esta sessió.
L'objecte és, elaborar en la forma
que la pròpia comissió determine, un dictamen que arreplegue
la problemàtica de la sequera que afecta a la Comunitat Valenciana.
Les demandes que se deuen fer als respectius governs, i les respectives
solucions, com deia abans, que el dictamen ha d'anar encaminat i ha
de tindre dos parts, una part d'anàlisi i una de solucions.
Crec que les seues senyories no deuen avançar-se de moment a eixes
possibles solucions.

Bé.
Quant a la proposta del Grup Socialista, el
senyor Godoy ha fet una defensa del programa Aigua, i també crec que
molt gran part de la seua intervenció l'ha dedicada a contar i
a cantar les glòries del programa Aigua.
I per tant, està
també avançant-se al dictamen de la comissió;
és a dir, està ja assentant una sèrie de bases, que jo
crec que no deuríem caure en eixe error, perquè seria faltar
al respecte o a la professionalitat d'aquells tècnics que, a
criteri nostre, a criteri d'estes senyories, siguen persones expertes
que vinguen ací.

Si ja s'avancem al dictamen o els diguem el que
hem de dir com a conclusions, mal comença esta comissió.
Crec
que hem de ser molt respectuosos en les afirmacions que fem.
I respectar a
les persones que en el futur vindran per ací.
Repasse, senyor Godoy,
un poquet la memòria, les hemeroteques, el Pla hidrològic
nacional del Partit Popular, Convergència i Unió el
votà també a favor, eh.
Repasse les hemeroteques o repasse la
memòria.

Mire, també ha dit que en la proposta del Grup
Parlamentari Popular hi ha escassa documentació.
Doncs bé,
mosatros, com li dic, som molt respectuosos en el treball d'esta
comissió.
I hem demanat la documentació que considerem
oportuna i necessària.
I no hem recalcat el que ja sabem o el que ja
està fet o el que ja està fent-se.
Per tant, considerem que
el que està fet està molt bé, però a pesar
d'això estem en un mal moment de sequera i volem un tipus de
solucions.
Per això, hem demanat la documentació.
.
.
No
demanar per demanar tot allò que podíem haver demanat al
Consell una sèrie de memòries, d'obres que s'han
fet i tal, i hem considerat que això no era oportú,
sinó que oportú és mirar més al present i al
futur que no mirar al passat.

Que el que es referix a la documentació
concreta que presenta el Grup Socialista, la petició de
documentació i informes al Consell, les propostes del Psoe
coincidixen, en general, amb les propostes presentades pel PP.
Mire,
concretament, els punts 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 i 10 estan tots englobats en
els tres punts del segon apartat de petició de documentació
de la proposta del PP.
Els punts 12 i 17, referents al Patricova, entenem
que no són rellevants quant a l'objectiu de la
comissió, i tampoc l'11, que, pel que es referix a
reutilització, és una reiteració del punt 10, i pel
que es referix a llargària d'emissaris, profunditat
d'abocaments, etcètera, no té relació amb els
treballs de la comissió.
També són irrellevants per a
estudiar les causes i conseqüències de la sequera els punts 13
i 18 referents a evolució pressupostària.

Quant a les peticions de documentació dirigides
al Ministeri de Medi Ambient, les confederacions o les seues empreses, la
majoria d'elles, són totalment anodines, sol·liciten
documents ja publicats i fàcilment accessibles.
El que jo dia abans,
són treballs que ja estan fets, documents que ja estan publicats i
coses que ja estan passades, que al nostre mode de vore no toquen ara en
esta comissió, incloent-hi compareixences parlamentàries de
la ministra de Medi Ambient, plans hidrològics de conca,
sentències del Tribunal Suprem, doncs, que això està
ja a l'abast de tots, són documents publicats i no tenen res
de nou i no tenen res a aportar, perquè, com vosté dia, que
no partim de zero, vosté mateixa ho dia, no partim de zero.
Per
tant, tot això ja ho tenim ací.
Del que es tracta és
de parlar del present i del futur, jo diria quasi més del futur que
del present.

No obstant, n'hi han molts altres punts de la
seua petició de documentació que en el moment de la
votació li demanaré, senyor president, si a vosté li
pareix bé, votació separada, perquè mos pareix molt
bé que s'aproven alguns dels punts de la proposta del Grup
Socialista.

N'hi han també quatre punts, el 34, 40,
41 i 44, que si vosté accepta ampliar-los a mode de
transaccional.
.
.
, no seria una transaccional sinó una.
.
.
,
però, bé, perquè ens entengam en llenguatge
parlamentari, a mode de transaccional, eixos punts que he dit abans, doncs,
afegint-hi alguna cosa,  també les votaríem a favor.

Seria, el punt 34, afegir: «així com de
les que se sol·licita que se mantinga la presa»; el punt 40,
afegir també: «i de la Mancomunitat Canales del
Taibilla»; el punt 41, afegir els punts 3 i 4 de la proposta del Grup
Parlamentari Popular; i el punt 44, substituir: «anys 2004, 2005 i
2006», per: «des de la creació del Seiasa».

I la nostra proposta, que vosté dia que era
insuficient, total, jo estic convençut que no és insuficient,
que és clara, concreta, com deu ser i encaminada concretament al
treball que se pretén d'esta comissió.
No hem
d'oblidar que estem passant una sequera, la més forta des de
l'any 1947, des que se tenen dades de pluviometria, les dades
pluviomètriques pitjors dels últims sixanta anys són
les de l'any passat, per tant, davant d'eixa situació
extrema, doncs, cal buscar solucions extremes, i d'ahí que en
tot això que estem fent des del Govern de la Generalitat i, segons
vosté, el programa Aigua, que des del punt de vista nostre
està molt arrere encara de donar les solucions que plantejava
clarament el Pla hidrològic nacional del Partit Popular, des del
nostre punt de vista, com dic, està molt arrere de donar eixes
solucions, no tenim per això.
.
.
, el fet que esta comissió
té de donar un pas més.
.
.
A més de tot el que
s'està fent, té de donar un pas més i té
d'anar més allà i tenim de sentir experts de tot el
món, sense avançar-se en el dictamen, com dia abans, i ser
molt respectuosos en el que mos diguen, per després donar trasllat
d'eixes aportacions en el dictamen als governs, que, en definitiva,
són els que tenen la competència per a aplicar eixes mides
que d'esta comissió estic segur que eixiran.

Volem, des del Grup Parlamentari Popular, un dictamen
ambiciós, un dictamen que oferixca solucions per al present i per al
futur.
Ací s'ha dit, pels dos portaveus dels grups
parlamentaris que m'han precedit en l'ús de la paraula,
que la sequera en la Comunitat Valenciana, o les sequeres, en plural,
millor dit, són cícliques.
Bé, doncs, hi estem
d'acord, però volem, si és possible, quan aplegue
cíclicament la següent sequera, que tingam el problema
solucionat estructuralment per a sempre, i d'ahí la
importància que li donem a esta comissió.

Que ací necessiten mesures externes,
aportacions externes, està clar, perquè hi ha un
dèficit d'aigua.
Necessitem consells de gent de fora que vinga
a contar-mos les seues experiències, perquè ací, des
del nostre punt de vista estem fent bé les coses, si ens comparem
amb la resta d'Espanya.
Dades, poquetes, perquè del que es
tracta és de parlar de present i de futur, però sí que
cal deixar clares una sèrie de dades.

Quant a estalvi d'aigua de reg en
l'agricultura, tenim 350.
000 hectàrees de regadiu en la
Comunitat Valenciana, de les quals, al principi d'esta legislatura,
ja ne teníem a reg per goteig 175.
000, és a dir, el 50%, i
quan s'acabe esta legislatura la previsió és que ne
tingam ja 230.
000, això vol dir el 64% del regadiu de la Comunitat
Valenciana.
64%, quan en la resta d'Espanya sols el 8%.
Per tant,
eixa dada és contundent.
Això, segons diuen el experts, el
passar de reg a manta a reg per goteig, implica un estalvi del 40%
d'aigua.

Quant a reutilització, tot lo món sap
que reutilització d'aigües.
.
.
, que reutilitzem 300
hectòmetres cúbics a l'any dels 500 que se generen.
És a dir, que hi han 500 hectòmetres cúbics a
l'any que se depuren i dels quals el 60%, és a dir, 300,
s'estan ja reutilitzant.
Per tant, si ja som líders en Espanya
en reutilització, sabem regar millor que ningú, sabem regar
estalviant més aigua que ningú.
.
.
, o siga, la cultura de
l'aigua ací no la vaig a descobrir jo, quan tenim el Tribunal
de les Aigües, orgull de l'alcaldessa i de tots els valencians,
que ja és més que mil·lenari, per tant, ningú
mos té d'ensenyar als valencians com s'administra
l'aigua (veus),
per tant, com ja estem administrant-la bé, doncs, volem anar un pas
més cap allò i que mos aporten solucions que, a la millor,
mosatros no hem segut capaços de trobar-les o de vore-les o que
sempre és bo.

Jo crec que una comissió en la qual vinguen
experts i mos expliquen les seues experiències i el que cal fer, no
pot ser mala mai, mai pot ser mala.
Ara, si n'hi ha algú que
li sap mal que li diguen les veritats a la cara, no és eixe el
nostre problema.
Ací, per mosatros, que vinguen les persones, els
experts, i que mos conten las verdades del
barquero, no mos molesta per a res, sinó
que, després ja, la nostra funció serà traslladar eixe
dictamen als governs i serà el moment de menejar fitxa els governs.

Per la meua part, res més i moltes
gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Soler.

Senyor Ribó, m'ha insinuat que vol
intervindre per a torn de rèplica?
, no?
, o li ho paregut a la
presidència?

El senyor Ribó i Canut:

Tinc un dubte formal: no sé si puc intervenir
com a torn de rèplica o és únic.
.
.

El senyor president:

Sí, com a qüestió d'ordre,
primer com a qüestió d'ordre .
.
.
(ininte­l·ligible), i
després, si vol.
.
.
(inoïble)

El senyor Ribó i Canut:

Sí, com una qüestió d'ordre.
Imagine que és un torn de rèplica de tots els grups a tots
els grups, no?

El senyor president:

Sí, sí.
.
.

El senyor Ribó i Canut:

Anem a vore, nosaltres no tenim cap inconvenient que
es demanen totes les informacions que faça falta.
O siga, ens
agradaria que es demanaren totes les informacions per part de tots els
grups, perquè entenem que com més informació hi haja
millor.
.
.

(S'interromp la
gravació)

Sí, perdó.

S'haurien de conéixer totes les
informacions i fins i tot aquelles coses, doncs, a on n'hi han
diverses informacions, perquè, per exemple, doncs, s'han
formulat determinats nombres quant a reutilització d'aigua en
este país, doncs, que nosaltres no tenim la mateixa
informació i seria bo de contrastar entre els diferents
tècnics, els diferents especialistes.
No és eixe el problema.

A nosaltres sí que, d'alguna manera, el
que no ens agrada d'aquestes tècniques és que
s'està decantant en una direcció determinada ja la
sol·licitud d'informació.
Quan nosaltres veiem, per
exemple, la sol·licitud d'informació que demana.
.
.

El senyor president:

Senyor Ribó, perdone, està replicant
ja?
, eh?

El senyor Ribó i Canut:

Estic entrant en rèplica ja, sí,
sí, efectivament.

Quan nosaltres veiem, per exemple, la
sol·licitud de documentació que demana el Partit Popular,
doncs, ens crida l'atenció que una part molt substancial
està referida directa o indirectament al programa de transvasaments.
És evident, nosaltres ho entenem, que el Partit Popular considera
que la solució als problemes de l'aigua vénen per part
dels transvasaments, el punt 1 està referit a açò, el
punt 2 és per contraposició a l'1, el punt tercer es
refereix al Xúquer-Vinalopó, el punt 4 i el punt 5 es
refereixen també al Xúquer Vinalopó, etcètera,
etcètera.

Aleshores, a nosaltres sí que ens agradaria que
es poguera rebre també informació, com nosaltres hem
sol·licitat, i estaríem disposats que tota la
informació es poguera rebre, per suposat, però en totes les
direccions.
Sí que hi ha unes idees que voldríem ressaltar:
quan es parla d'aigua, jo crec que ja el terme aigua és un terme molt
ambigu, deliberadament ambigu.
Per exemple, quan es diu «aigua per a
tots», no es distingeix entre diversos nivells de l'aigua.

Jo crec que hi han tres nivells d'aigua dels
quals hauríem de parlar d'una forma diferenciada.
Hi ha un
nivell bàsic d'aigua per a viure, que l'ONU estableix en
30-40 litres per persona i dia, que és un dret humà
bàsic que s'hauria de garantir d'una forma clara; hi ha
un segon nivell, que és un servei públic, que hauria
d'estar sotmés, doncs, com estan sotmesos tots els serveis
públics, doncs, a unes taxes, etcètera, diferenciades; i hi
ha un tercer nivell, que jo crec que s'ha de diferenciar clarament,
l'aigua negoci, l'agrobusiness, l'aigua per al golf, etcètera, que hauria
d'estar sotmés, doncs, al que qualsevol persona que
d'alguna manera rep una classe d'economia és la primera,
i és les lleis de l'oferta i la demanda.
I és, en
definitiva, que hauria d'estar sotmés, doncs, als preus que
costa que arribe l'aigua.

Jo crec que hauríem de fer un esforç en
este tema.
La directiva marc de l'aigua, per la qual ens regirem i
per la qual no es regia el pla hidrològic aprovat pel Partit Popular
en el seu moment, perquè encara no estava vigent, doncs, jo crec que
deixa molt clares algunes idees.
La primera és que els rius no
són canonades d'aigua, són serveis, són
ecosistemes que cal conservar i que és important conservar,
perquè és la millor manera d'obtenir aigua en quantitat
i en qualitat.
Hi ha un segon aspecte que jo crec que hem d'insistir
ací d'una forma molt clara, i és el tema, concretament,
que l'aigua.
.
.
, s'han de pagar els costos.
Jo crec que en este
país hem estat sistemàticament acostumats que determinats
sectors pensen que l'aigua té un cost tirant a zero i, per
tant, les corbes de demanda-preu són molt clares en eixe sentit, per
tant, la demanda tendeix a infinit.

Jo crec que si l'aigua tinguera un cost
determinat, els seus consums, les seues demandes, i ahí estem
parlant, senzillament d'economia, és una llei bàsica
d'economia, es reduirien d'una manera clara.

A mi em fa l'efecte que hauríem de parlar
d'aquestes coses quan es parla dels transvasaments, quan es parla de
determinats elements, per açò nosaltres plantegem d'una
forma clara que es parle de gestió de la demanda.
I jo, per
descomptat, sí que voldria, i amb açò acabaria aquest
torn de rèplica amb una idea: hem de reflexionar, quan ens plantegem
el tema dels transvasaments, que Espanya, el País Valencià i
Espanya estan en la Unió Europea i que estem sotmesos a una
directiva marc de l'aigua i que esta directiva marc diu una cosa molt
clara, i és que l'aigua a partir d'ara haurà de
pagar els seus costos, tots els seus costos.

I, per dir-ho aixina, no podem mirar enrere, ja no hi
ha enrere.
Amb aquesta directiva marc, determinades coses que
s'aprovaren per l'estat espanyol, em referixc al pla
hidrològic, ja no es poden tornar a aprovar, perquè en la
Unió Europea no serien legals.

Gràcies.

El senyor president:

Gràcies a vosté, senyor Ribó.

Señor.
.
.
Sí, ¡pero es que veo que
no me pide la palabra!

Vol replicar-li al senyor.
.
.
?
Té la paraula.

El senyor Soler Garibo:

Moltes gràcies, senyor president.

Amb molt brevetat, mire, les dades que jo he donat
són oficials, són dades de la conselleria, per tant, si
vosté les fica en dubte, no és el meu problema, són
dades de la conselleria.

Quant a les aportacions externes via transvasaments,
bé, mosatros coherents, ahí està el Pla
hidrològic nacional, que el derogà el Partit Socialista, per
tant, la nostra postura era la mateixa quan férem el PHN que
és la mateixa ara.

I no volem condicionar el dictamen.
És a dir,
que mosatros anem a demanar els compareixents que cregam oportuns,
però sense condicionar el dictamen.

I vosté, jo desprenc de la seua
intervenció, que m'ha paregut coherent també,
són els mateixos plantejaments que fa vosté sempre,
però que seguixc opinant, humilment, que seguix avançant-se
al dictamen, que vosté ja trau conclusions que, en opinió
d'este humil diputat, doncs, no devia traure!

I, després, si quan vinguen els compareixents,
vosté diu que si van a anar en el mateix sentit, doncs, vosté
tindrà un torn d'intervenció, tindrà un torn de
preguntes i tindrà un torn d'arguments per a discutir amb
eixes persones que vinguen, si les tesis d'ells o les de vosté
són les més adequades.
Eixe serà el moment en
què el que vosté apuntava ara, doncs, plantejar-ho i que
tinga realment efecte.

Res més i moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies a vosté, senyor Soler.

La presidència, al fil del que acaba de dir el
senyor Soler, vol aclarir que quan se produïxquen eixes
compareixences, si aixina ho estima la comissió, no serà per
a discutir, seran sessions informatives, seran els nostres invitats que
podran exposar els seus criteris i mosatros preguntar, però mai
debatent ni discutint, eh?

Gràcies.

Té la paraula per a replicar, supose que al
senyor Soler.

El senyor Godoy García:

Bien, pues, en primer lugar, señor Soler, el
argumento principal que ha utilizado para decirnos que acepta ni una sola
de las propuestas de documentación presentadas por el Grupo
Socialista al Consell, ha dicho que es que son iguales que las de
ustedes.
.
.
Yo quisiera, sencillamente, hacer una reflexión.
.
.

Mire, sus palabras exactas han sido: «Las
propuestas del PSOE coinciden con las del PP», por eso no las
aceptan.
es decir, oiga, si son iguales, ¿qué problema tienen
en aceptarlas, si tan iguales son?
, ¡no creo que moleste tanto!
, si
son tan iguales, pues pueden ustedes aceptarlas!

Pero, mire, es que usted sabe que no las aceptan no
porque sean iguales.
No las aceptan porque son desiguales, y muchas de
ellas son desiguales.
Por ejemplo, la propuesta número 2 nuestra, lo
que pide es un informe sobre las actuaciones derivadas del Decreto 13/2000,
del Consell, sobre zonas vulnerables a la contaminación de las aguas
por nitratos, algo que potencialmente podría afectar a más de
200 municipios de la Comunidad Valenciana.
Y lo que queremos saber es sobre
esos planes que se iban a aplicar, primero, conocer el estado de
situación, conocer la problemática exacta, que nos la digan,
conocer las inversiones y las actuaciones que se han realizado, conocer los
efectos que se han obtenido, conocer si la situación de riesgo o de
contaminación ha mejorado, dónde ha mejorado, en qué
ha consistido la mejora o, si ha empeorado, qué es lo que ha
sucedido.
Yo no encuentro esa propuesta entre sus medidas.

O, por ejemplo, pedimos al Consell que informe de la
situación y sobre medidas e inversiones especiales, especiales,
realizadas por el Consell contra la sequía durante los años
hidrológicos 2004-2005, 2005-2006.
Especiales son medidas tales como
el Real decreto 10/2005, del Gobierno, o el Real decreto 15/2005 del
Gobierno, algo especial.
Es que tampoco veo que ustedes lo hayan pedido.

O queremos conocer cuál es el estado de la
modernización de regadíos de verdad en la acequia Real del
Júcar.
Estamos muy preocupados, señor Soler, estamos muy
preocupados porque sabemos que estas obras llevan tiempo y sabemos que el
Consell se ha dormido en los laureles.
¡Pero no sabemos ya hasta
qué punto!
Es que de los 45 hectómetros solamente han
ejecutado 3.
Luego, esa también es diferente.

O queremos saber cuál es el estado de las obras
del postrasvase.
Sabemos que no han empezado, pero queremos que venga
alguien aquí y nos diga por qué no han empezado y
cuándo van a empezar y qué es lo que va a suceder, y eso
ustedes, la verdad es que tampoco preguntan.
O sobre abastecimiento de
agua, queremos que sean un poco más concretos y, miren, la verdad es
que no utilizamos un lenguaje extraño.
Es muy comprensible,
está prácticamente en el PIE de esa manera.
Queremos saber el
abastecimiento de la Plana de Castellón cómo está;
esos problemas reconocidos por el Consell de deficiente calidad por
concentración excesiva de nitratos y cloruros, qué es lo que
ha pasado; el abastecimiento a las comarcas del Maestrazgo y Els Ports,
esos problemas de cantidad, de conducciones, de depósitos, de nuevos
pozos, qué es lo que se está haciendo; el abastecimiento de
agua potable a El Camp de Morverdre, cómo va, o a El Camp de
Túria, o al área metropolitana de Valencia; o el
abastecimiento de agua potable a las comarcas de La Ribera, esos problemas
de calidad debido fundamentalmente a concentración de nitratos,
exactamente qué se está haciendo; o en La Costera,
también problemas de calidad, o en La Safor, problema de calidad y
de cantidad, sobre todo en verano, Marina Alta, Vinalopó.
.
.
Creo que
es bastante más concreto que decir al Consell: «Haga usted una
información de abastecimientos».

Yo creo que están dejando muchas cartas.
O en
saneamiento y depuración, yo creo que nosotros es que hemos
concretado mucho más.
Es que estamos pidiendo que nos digan, de esas
actuaciones prometidas, que están una a una puestas en un plan
director de saneamiento, cuáles se han realizado, y las que no han
realizado, en qué momento administrativo se encuentran.
Y de esas
inversiones de casi 900 millones que prometieron, sabemos que no han hecho
más de 350, no han hecho más de 350, porque leemos las
memorias y leemos los presupuestos.

Y, claro, es que es hasta el 2008, es que han pasado
muchos años y, por tanto, no vemos la posibilidad de que se cumpla o
de actuaciones de reutilización, cómo van las cosas de
depuración terciaria.
Yo creo que también en ese sentido
concretamos mucho más.
Lo del Patricova, es que decirnos que no es
relevante el Patricova, a mí me parece una opinión a no
tomarse en consideración.
Creo que usted ahí no lo ha
pensado, porque tiene actuaciones hidrológico-forestales
fundamentales, y este programa, ese subprograma de la conselleria del
señor Blasco, está prácticamente paralizado, ha
disminuido incluso, o tiene actuaciones estructurales que están sin
hacer que son fundamentales para políticas hídricas.

Bueno, yo creo que es sintomático que ustedes
solo pidan tres informes al Consell y que pidan no sé cuántos
al Estado.
Yo creo que, bueno, que de alguna manera se equivocan ustedes
del ámbito y de Cortes.

Mire, a lo que sí que le voy a decir que
sí es a tratar con ustedes el anuncio de transaccionales.
Sí
que le pido a la Mesa que ahora, si nos puede dar un receso, vamos a
tratarlo porque yo creo que podemos llegar a algún acuerdo, por lo
menos parcial.

Y, bueno, simplemente decir, que en cuanto al plan de
trabajo de L'Entesa, por parte de nuestro grupo vamos a votarla
afirmativamente.

El senyor president:

Gràcies, senyor Godoy.

Per a rèplica al senyor Godoy, el senyor Soler
té la paraula.

El senyor Soler Garibo:

Gràcies, senyor president.

Puntualitzar algunes de les coses que ha dit el senyor
Godoy.
Jo no he qualificat totes les propostes de vostés igual.
Jo
les he disseccionat.
Per exemple, he dit textualment que en algunes
coincidixen en general, coincidixen en general.
Vol dir que perseguixen els
mateixos objectius.
I després, he dit, textualment:
«Sol·liciten documents ja publicats i fàcilment
accessibles incloent compareixences parlamentàries de la ministra de
Medi Ambient, plans hidrològics de conca, sentències del
Tribunal Suprem, etcètera».
Per tant, considerem que
això que està a l'abast de tot el món, de
qualsevol diputat que vullga estudiar-s'ho, no és necessari.

Jo, seguisc opinant que no sé si vostés
perquè votaren en contra a la creació d'esta
comissió o per què, no acaben de situar-se en
l'objectiu que perseguix esta comissió.
I això no
és la voluntat del Grup Parlamentari Popular.
Això és
el que diu el reglament de la cambra de com ha de funcionar esta
comissió i quins són els objectius.

Els objectius de la comissió són el que
hem dit per activa i per passiva, elaborar un dictamen i, per això,
mosatros interpretem que n'hi han moltes coses que ja estan fetes,
que són passat, que mos pareix molt bé que vosté
vullga per a major glòria i honor del seu govern de la nació
espanyola, que isquen ací a relluir, però que mosatros
considerem, una altra vegada, que són irrellevants i anodines.

Per tant, hem estudiat amb molta estima el seu
document i, com li dic, pense que és una aportació important
la que vostés fan, i anem a acceptar 14 de les propostes que
vostés plantegen i possibilitat de modificar-ne 4.
Per tant,
considerem que ningú mos pot acusar, al Grup Parlamentari Popular,
de no voler consensuar els treballs d'esta comissió.

Per tant, estic a la disposició del senyor
president per a dir-li, quan ell m'ho indique, quins són els
punts de votació separada.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies a vosté, senyor Soler.

Per jo he entés que el senyor Godoy ha demanat
la possibilitat de fer algunes transaccionals i que vosté no
està en contra.
Per tant, si volen, fem un descans de cinc minuts
perquè intenten posar-se d'acord en eixes que tant el senyor
Godoy com vosté han dit que estan dispostos a transaccionar.

Se suspén la sessió durant cinc minuts.

(Se suspén la sessió a les 17 hores i 50
minuts)

(Es reprén la sessió a les 17 hores i 59
minuts)

El senyor president:

(Inoïble).
.
.
en quatre possibles transaccionals.
Han estat dialogant i
per a deixar clar quin ha segut l'abast de l'acord, té
la paraula el senyor Godoy.

El senyor Godoy García:

Gracias, señor presidente.

Señorías.

Bien, pues después de mantener la
reunión hemos llegado a transaccionar tres de las propuestas
transaccionales.

La primera de ellas, al punto 34 de nuestro plan,
hemos añadido, al texto ya existente, que era: «Pedir a la
Confederación Hidrográfica del Júcar informe sobre
peticiones formuladas a la Confederación Hidrográfica del
Júcar por usuarios y entidades solicitando el cambio de toma al azud
de la Marquesa», hemos añadido un nuevo texto también,
manteniendo ese, añadimos: «.
.
.
así como de aquellas que
hayan solicitado que se mantenga la toma hasta la fecha del 2 de mayo del
2006».
Por tanto, tanto los que hayan pedido o hayan solicitado que
se mantenga la toma como aquellos que hayan solicitado que se cambie la
toma.

En el punto 40, también de las propuestas del
Grupo Socialista, hemos aceptado, donde dice: «Inversiones en materia
de agua de la Confederación en los últimos diez
años», hemos aceptado también «.
.
.
y de la
Mancomunidad de Canales del Taibilla».

Y en el punto 44, hemos sustituido: «La
petición de informe a Seiasa, de los años 2004, 2005 y
2006», por: «Una petición desde la creación de
Seiasa».

Bien, pues pensamos que estas tres transaccionales,
por una parte amplían el alcance de los textos originales y pensamos
que mejoran el texto.
Y, por tanto, se han aceptado como
transacción.

No hemos aceptado la del punto 41 porque
suponía incluir nuevos puntos que no se habían tratado.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Godoy.

Senyor Soler.

El senyor Soler Garibo:

Gràcies, senyor president.

Subscriure el que ha dit el senyor Godoy, per no
repetir-ho en benefici del procés.
La 34, 40 i 44 i dir que hem
oferit també transaccionar la 41, també afegint, sense llevar
res del que ficava la proposta del Grup Socialista, afegir: «Informe
sobre la situació dels fons Feder concedits per al
finançament del transvasament Xúquer-Vinalopó,
quantitats percebudes per l'Estat i obligacions i responsabilitats
resultants del canvi de projecte.
Informe sobre el grau
d'execució i ajudes Feder certificades corresponents als
projectes d'Aquamed de la Mancomunitat de Canales del Taibilla i de
les confederacions hidrogràfiques del Xúquer, Segura i Ebre,
inclosos en l'eix 3, medi ambient, entorn natural i recursos
hídrics del programa operatiu de la Comunitat Valenciana
2000-2006».
Mos haguera agradat que s'haguera acceptat,
perquè indubtablement també haguera millorat el document,
però no passa res.
De quatre que n'hem oferit, se donem per
satisfets, n'han acceptat tres.

I, després, quan el senyor president m'ho
demane, li donaré els blocs de votació.

El senyor president:

Gràcies, senyor Soler.

Senyor Ribó, vol fixar posició?

El senyor Ribó i Canut:

Sí, sí.
A mi me sembla molt bé
que s'haja arribat a una sèrie de transaccionals, que
d'alguna manera presumiblement ampliaran la informació que a
aquesta comissió se li pot aportar.
Nosaltres no ens oposem.
Lamentem que la informació no siga més àmplia.
Tenim
la sensació que la informació que es demana al final de tot
el procés, d'alguna forma dóna la sensació que
el problema de l'aigua és un problema només de
l'Estat, i jo crec, estem convençuts que el problema de
l'aigua no és només un problema estatal.
També
és un problema comunitari, també és un problema
municipal, és un problema on totes les institucions haurien, han de
col·laborar.
Realment estan tenint una gestió, elements de
gestió d'esta i, per tant, haurien d'aportar
documentació d'esta com nosaltres ho hem plantejat.

Bé, ens sembla bé la informació,
però tenim una xicoteta sensació.
Pensem que el que estem
debatent avui és una qüestió prou accidental i tenim la
sensació que els elements fonamentals d'aquesta
comissió no van a estar en els informes sinó que van a estar
en altres aspectes de la comissió.
I, per tant, manifestem ja,
avancem que a nosaltres ens sembla bé tota la informació, ens
sembla insuficient aquesta informació i, per tant, ens abstindrem en
el plantejament respecte al que s'ha demanat, perquè ens
sembla totalment insuficient, però ens sembla bé tota la
informació que es vullga aportar.

És una pena, volem manifestar, que
d'alguna manera no s'haja contemplat la posició del
nostre grup en el sentit de buscar una informació d'alguna
forma més dirigida a problemes específics de l'aigua i
potser menys dirigida a problemes concrets de gestió política
dels dos grups, l'un dirigit per part estatal i, l'altre,
dirigit per part autonòmica.

Entenem que el problema de l'aigua
s'hauria, si se'm permet d'alguna forma, de tractar
d'una manera més global, menys.
.
.
, un poquiu més
distanciada de la gestió diària política dels
diferents grups parlamentaris.
L'aigua és un problema de tots,
i l'aigua s'hauria de fer un tractament més global.
No
hauria de servir mai com una eina de confrontació política i,
en aquesta sessió, continuem tenint la terrible sensació que
tinguérem en el procés de constitució: que el problema
de l'aigua que es planteja hui aquí, no serà per
resoldre el problema de l'aigua sinó per a utilitzar-lo de
cara a les properes eleccions del 2007.

Gràcies.

El senyor president:

Gràcies a vosté, senyor Ribó.

Finalitzat el debat, cal passar a votació en la
forma que hem acordat amb anterioritat.
Per tant, cal votar ara la proposta
que ha presentat i que ha defensat el senyor Ribó en nom del Grup
Parlamentari Esquerra Unida-Esquerra Valenciana-Els Verds: Entesa,
però fem observar a les seues senyories que d'eixa proposta,
el punt 2, el punt 3 i el punt 4 han segut retirats, supose que de forma
transitòria per part del senyor Ribó, i només queden
vius el punt 1 i el punt 2.
Si alguna de les seues senyories volen que se
voten separadament o, del contrari, els votem de forma conjunta.

O siga, entenem que del pla presentat pel senyor
Ribó, només queda viu el punt 1 i -perdó-
i el punt 3 -ho he dit malament-.
S'ha retirat el 2, el 3
i el 4.
(Remors) Queda
viu -repetisc i demane disculpes- el punt 1 i el punt 5.

Vol alguna de les seues senyories que se vote
separadament o volem votar-les conjuntament?
(Remors)
Moltes gràcies, senyor Godoy.
Gràcies, senyor Soler.

Vots a favor del punt 1.
.
.
La presidència
advertix que és amb independència que se puguen aprovar
altres punts d'altres iniciatives.
O siga, que aprovar uns
determinats punts no implica que no se voten altres i se puguen incorporar
tots en un document conjunt.

Vots a favor del punt 1 i el punt 5 de la proposta
d'Esquerra Unida-Els Verds?
Gràcies.
Vots en contra?
Gràcies.
Vots en contra?
Gràcies.
Per 9 vots en contra i 6 a
favor queden rebutjats.

Passem ara a la proposta de treball que presenta el
Grup Parlamentari Socialista i que ha defensat el senyor Godoy.
Si les
seues senyories no tenen inconvenient, votaríem, en primer lloc, les
tres transaccionals a les quals s'ha arribat a un acord, que
són els punts 34.
.
.
, en la forma que vaig a llegir a les seues
senyories perquè queda constància.

El punt 34 de la proposta socialista diu en el
document original -està referint-se a la petició de
documentació-, diu concretament: «A la
Confederació Hidrogràfica del Xúquer: informe sobre
peticions formulades a la confederació hidrogràfica per
usuaris i entitats sol·licitant el canvi de presa a l'assut de
la Marquesa».
I ara quedaria: «A la Confederació
Hidrogràfica del Xúquer: informe sobre peticions formulades a
la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per usuaris i
entitats sol·licitant el canvi de presa a l'assut de la
Marquesa, així com les que hagen sol·licitat que es mantinga
la presa.
.
.
(veus) la
presa de Cortes de Pallás, fins  data 2 de maig».
O siga,
que en les dos situacions, les peticions que s'hagen presentat fins
el 2 de maig.
Estem d'acord?

Vots a favor d'esta proposta 34 transaccionada?
Gràcies.
Per unanimitat queda aprovada.

La següent transaccional és a la proposta
40, també del Grup Parlamentari Socialista, que deia en el document
original: «A la Confederació Hidrogràfica del Segura:
inversions en matèria d'aigua de la Confederació
Hidrogràfica -posa una jota, que deu ser una ese- del
Segura -ho rectifiquem- en els últims deu anys».
I
ara diria: « A la Confederació Hidrogràfica del Segura:
inversions en matèria d'aigua de la Confederació
Hidrogràfica del Segura en els últims deu anys i de la
mancomunitat Canals del Taibilla.
(Veus) I de les inversions de la mancomunitat.
Podem posar: i a la
mancomunitat i de la.
.
.
, si els pareix bé.
La presidència
està per a interpretar el que vostés diguen.
(Veus) La proposta del senyor
Soler era que s'especificaren també les inversions de la
mancomunitat.
I vosté què vol?
Inversions de la mancomunitat
o inversions a la mancomunitat?
(Veus) Correcte, correcte.
(Veus) Llavors diria: «A la Confederació
Hidrogràfica del Segura: inversions en matèria d'aigua
de la Confederació Hidrogràfica del Segura en els
últims deu anys i que se sol·licite també a la
mancomunitat del Canal del Taibilla les inversions realitzades».
Està clar?
Estem d'acord?
(Pausa)
(Veus) Estem d'acord, senyories?
(Pausa)

Passem a votar la proposta 40, del Grup Socialista, en
la forma que queda ara.
Vots a favor?
Gràcies.
Per unanimitat queda
aprovada.

La següent és la.
.
.
-la 41 no hi ha
hagut acord-, la 44.
La 44, que en el document original del Grup
Socialista diu: «A Seiasa de la Meseta sud: informe sobre actuacions
realitzades o previstes per Seiasa a la Comunitat Valenciana en
matèria hidrològica i per a modernització de regadius
durant els anys 2004, 2005 i 2006».
Diria: «Informe sobre les
actuacions realitzades o previstes per Seiasa a la Comunitat Valenciana en
matèria hidrològica i per a modernització de regadius
durant el període que va des de la creació de Seiasa fins el
dia de hui».
Estem d'acord?
(Veus)

Vots a favor d'esta proposta?
Gràcies.
Per unanimitat queda aprovada.

Ara procedix votar la resta de propostes que hi ha en
el pla de treball del Grup Socialista.
Si algun grup vol.
.
.
Sí,
diga'm, senyor Soler.

El senyor Soler Garibo:

Senyor president, jo demanaria dos blocs.
Li vaig a
dir, si vosté vol prendre nota, el bloc més xicotet.
En el
bloc més xicotet entraria la proposta 19, de la 23 a la.
.
.

El senyor president:

No córrega.

El senyor Soler Garibo:

La 19, de la 23 a la 28, ambdues incloses, la 31, 33,
35, 36, 38, 42 i 45.
I la resta en un altre bloc.

El senyor president:

Bé.

Senyor Ribó, vosté vol fer alguna.
.
.
Està d'acord amb el desglossament?
Bé.

Si les seues senyories no tenen inconvenient, podem
votar primer les que ha demanat que es desglossen el Grup Parlamentari
Popular.
Seria votar en un mateix bloc la proposta 19, de la 23 fins la 28,
ambdues incloses, la 31, 33, 35, 36, 38, 42 i 45.
Estem d'acord,
senyories?
Vots a favor d'estes propostes?
Gràcies.
Per
unanimitat queden aprovades.

I ara pertoca votar la resta de propostes del Grup
Parlamentari Socialista, que si no hi ha inconvenient, es poden votar
conjuntament, excepte que el senyor Ribó demane algun.
.
.
Bé.
La resta de propostes que estan enumerades des de la número 1 fins
la 45, i que no són cap de les quals acabem de votar afirmativament
i que consten en el document del Grup Socialista.
Vots a favor
d'estes propostes?
Gràcies.
Vots en contra?
Gràcies.
Per 9 vots en contra i 6 a favor queden rebutjades.

Procedix ara, senyories, passar a la votació
del pla de treball que presenta el Grup Parlamentari Popular i que ha
defensat el senyor Soler.
Algun grup vol fer algun desglossament
d'este document o pensen que es pot votar conjuntament?
, advertint
que el que s'aprove d'este document serà complementat
amb les votacions afirmatives que amb anterioritat hem fet del document del
Grup Parlamentari Socialista.

Senyor Godoy, té la paraula.

El senyor Godoy García:

Para votar en dos grupos: uno  el punto primero y
otro el punto segundo.

El senyor president:

Senyor Godoy, es referix al punt primer: recabar del Ministeri de Medi
Ambient i, segon, recabar de l'administració de la Generalitat?
Bé.

Vots a favor del punt primer?
Gràcies.
Vots en
contra?
Gràcies.
Abstencions?
Gràcies.
1 abstenció, 5
vots en contra i 9 a favor.
Queda aprovat el punt primer del document
presentat pel Grup Parlamentari Popular.

Votem ara el punt segon.
Vots a favor del punt segon?
Gràcies.
Vots en contra?
Abstencions?
Gràcies.
1
abstenció i 15 vots a favor.
Queda aprovat el punt segon del
document del Grup Parlamentari Popular.

El següent punt  es referix a
compareixences, que té tres punts també.
Les seues senyories
volen desglossar-lo o es pot votar conjuntament?
(Pausa) Si volen, ho puc llegir.
Ho
tenen, ho tenen.
(Veus)

Ara correspon votar.
.
.
com han demanat votació
desglossada, es poden votar conjuntament els dos punts que queden,
compareixences i estudi de la problemàtica i possibles solucions,
amb els punts que cada un d'elld engloba, o de forma separada.
Com
les seues senyories vullguen.
El de compareixences té tres punts i
el d'estudi de la problemàtica i possibles solucions té
dos punts.
La presidència i la Mesa estem d'acord que es vote
de la forma que les seues senyories demanen, o conjuntament cada un
d'eixos dos epígrafs o separadament els punts de cada un dels
epígrafs.
Com vullguen.

Sí, senyor Godoy.

El senyor Godoy García:

Señor presidente, para votarlo separadamente.
Votar por una parte el punto de plazos y, por otra parte, el punto de
comparecencias de expertos y, por otra parte, el punto referido al dictamen
de la ponencia.
(El senyor president parla sense
micròfon)

Comparecencia, por una parte, y por otra, estudio de
la problemática y posibles soluciones.

(El senyor president parla sense microfon)

El senyor president:

Vots a favor de l'epígraf de
compareixences amb estos tres punts?
Gràcies.
Vots en contra?
Gràcies.
Abstencions?
Gràcies.
1 abstenció, 5 vots en
contra i 9 a favor.
Queden aprovades les compareixences i els tres punts
que engloben este epígraf en el document del Grup Parlamentari
Popular.

Queda ara només per votar un epígraf,
estudi de la problemàtica i possibles solucions.
.
.
(Inoible per raons tècniques)

Hem votat, hem votat les compareixences, els tres
punts que estan englobats en l'epígraf de compareixences i el
resultat de la votació ha sigut: 1 abstenció, 5 vots en
contra i 9 a favor.
Per tant, ha quedat aprovat l'epígraf de
compareixences del document del Grup Parlamentari Popular amb els tres
punts, que engloba l'1, 2 i 3.

Només queda ara per votar «estudi de la
problemàtica i possibles solucions», del document del Grup
Parlamentari Popular, que també té dos punts, que es pot
votar conjuntament o separadament, com les seues senyories vullguen.

Senyor Godoy.

El senyor Godoy García:

No, no tengo nada que solicitar.
Conjuntamente.

El senyor president:

Senyor Ribó.
(Veus)

Passem a votar este epígraf amb els dos punts.
Vots a favor de l'epígraf estudi de la problemàtica i
possibles solucions del document del Grup Popular, que engloba els dos
punts que estan assenyalats?
Gràcies.
Vots en contra?
Abstencions?
Gràcies.
6 abstencions i 9 vots a favor.
Queda aprovat
íntegrament el document del pla de treball presentat pel Grup
Parlamentari Popular, al qual se li afegiran els tres punts transaccionals
del document del Grup Socialista, que és el 34, 40 i 44, més
directament, en el seu contingut del document original del Grup Socialista,
els punts 19, del 23 al 28, ambdós inclosos, 31, 33, 35, 36, 38, 42
i 45.

Bé.
Senyories, com a conseqüència
d'este acord, quant a documentació, la Mesa,  la
presidència, utilitzant el procediment habitual es dirigirà a
les administracions respectives per a recaptar la remissió
d'estos documents, i tan prompte com els tinga la comissió, de
la forma que vagen arribant, sense esperar-nos que arribe tot el conjunt,
anirem o bé convocant la comissió, ho acordarem en el seu
moment en la Mesa, o remissió directa als Grups perquè
tinguen puntual informació sense demora.

Quant a les compareixences, l'acord diu que
s'obri des d'este moment un termini, fins el dia 16
d'este mes, perquè els grups parlamentaris puguen presentar
les propostes de compareixença.
Senyories, repetisc, l'acord
diu que es queda obert des d'este moment un termini, que
finalitzarà el dia 16 d'este mes, perquè els grups
parlamentaris, per registre públic, puguen presentar les propostes
de compareixença.
I també s'acorda que la
comissió serà convocada per al dia 18, a les quatre i mitja
de la vesprada, perquè els grups es puguen pronunciar i adoptar
l'acord pertinent d'eixes compareixences.

La Mesa de la comissió, atenent el nombre de
compareixences que s'aproven, elaborarà un calendari, que
informarà als grups parlamentaris, però que, en qualsevol
cas, ha de finalitzar, conforme diu l'acord que hui s'ha
adoptat, ha de finalitzar abans de 2007 la substancialitat d'eixes
compareixences.

Bé.
Quant a l'estudi de la
problemàtica i possibles solucions, que també contempla
l'acord, la comissió podrà realitzar, per acord, les
visites que crega convenient i les anàlisi que crega convenient.
Sempre i quan s'acorde, la Mesa està a disposició dels
acords que les seues senyories consideren oportuns per a complementar la
informació que puguen rebre  de les administracions i de les
compareixences que s'acorden en el seu dia.

I en el seu moment, la comissió nomenarà
una ponència, a proposta dels diferents grups parlamentaris, en la
qual estaran representats tots els grups, igual que ocorre en les
ponències de caràcter legislatiu, perquè puguen
redactar una proposta de dictamen que sotmetran a l'aprovació
de la comissió i que, en el seu cas, si és aprovada,
serà elevada per a la seua ratificació al Ple de Les Corts.

Si queda algun dubte, en la mesura de les meues
possibilitats, estic disposat a aclarir-lo.
Del contrari, senyories,
entenem que esgotat l'ordre del dia, la presidència i la Mesa
agraïx la col·laboració de totes les seues senyories.
I
s'alça la sessió.
Moltes gràcies.

(S'alça la reunió a les 18 hores i
20 minuts)