RTVV%2020210705HTML.html





Comissió de Radiotelevisió Valenciana i de l'Espai Audiovisual realitzada el dia 5 de juliol de 2021.
Comença la reunió a les 16 hores i 6 minuts.
Presideix la diputada senyora Estefania Blanes León.
Reunió número 11.

La senyora presidenta:

La secretària passarà llista per a vore si hi ha acord i comencem la sessió.

(La senyora secretària passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Perfecte, moltíssimes gràcies, senyora secretària.

I, ara, com bé saben, anem a passar a les compareixences per a veure la idoneïtat i la ratificació de les persones que estan proposades per a formar part del Consell de l'Audiovisual de la Comunitat Valenciana…, perdó, lectura i aprovació de l'acta, gràcies, senyor Pascual que sempre… L'acta la tenen tots en les seues carpetes, si l'han rebuda, i, si no hi ha cap vot en contra o cap apreciació, l'aprovaríem per assentiment.
Moltes gràcies, queda aprovada l'acta.

Compareixença i ratificació de les persones proposades pels grups parlamentaris per a formar part del Consell de l'Audiovisual de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 8.
3 de la Llei 10/2018, de 18 de maig, de la Generalitat, de creació del Consell de l'Audiovisual de la Comunitat Valenciana, prèvia recepció de la documentació acreditativa

La senyora presidenta:

I ara, sí, el segon punt seria la compareixença de les persones proposades per al Consell de l'Audiovisual, tenen a les seues carpetes els seus currículums, saben com s'ha de fer l'elecció.
I, per tant, els temps també estipulats per a les compareixences seran sis minuts en la primera intervenció per als compareixents; tres minuts per cada grup parlamentari de menor a major; i, després, cinc minuts més per al compareixent per a tancar.

Per tant, sense més, si volen, poden donar pas als primers compareixents i donaríem inici a les compareixences.

Senyor Llopis, si pot ocupar el lloc.

Gràcies.

(Ocupa la presidència el vicepresident de la comissió, senyor Fernando Llopis Pascual)

Compareixença del senyor Manuel Alberola Manero

El senyor vicepresident:

Bueno, iniciamos las comparecencias y, en primer lugar, tendrá 6 minutos la persona que comparece, en este caso don Manuel Alberola.

Le damos la bienvenida a esta comisión y tiene usted 6 minutos para explicar sus propuestas.

Muchas gracias.

El senyor Alberola Manero:

Muchas gracias.

Buenas tardes a todos.

(Inoïble, parla amb el micròfon desconnectat) … Perdonad que mi experiencia, a pesar de tantos años en la radio… Bueno, pues, llego al Consell -ya creado hace tres años, pero no estaba en práctica y se pone ahora- de l'Audiovisual de la Comunidad Valenciana, teniendo en cuenta la finalidad de él que es velar y garantizar el libre ejercicio de la comunicación audiovisual libre en materia, sobre todo, de radio y televisión, pues vengo esperanzado, después de una dilatada vida laboral en los medios de comunicación, en poder aportar algún granito de arena positivo siempre a ese consejo audiovisual y que sea para bien.

Yo llegué a los medios de comunicación ya curtidito, ahora estoy más, en el año 1985 me contrataron y en 1986 empezamos a trabajar en Antena 3 Radio, aquella emisora que luego desapareció, y desde entonces no he dejado de estar en los medios de comunicación, siempre en funciones de gestión, he sido director regional en Cataluña, director regional en Valencia, director provincial en Andalucía y director provincial en Alicante, en mis últimos años laborales.

Creo que tengo una experiencia suficiente para poder analizar los problemas, o no problemas, pueden ser temas que no sean problemáticos que se le presenten a este consejo y, con el apoyo de todos los miembros del consejo, pues, hacerlos positivos y hacer positivo este consejo audiovisual.

Y con esa voluntad me presento a todos vosotros, y con esa voluntad quiero estar en este consejo.

He terminado.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias.

Y, ahora, la intervención de los portavoces de cada uno de los grupos parlamentarios.

En primer lugar, la representante del Grupo Unides Podem

Quan vosté vullga.

La senyora Blanes León:

Moltes gràcies, president.

Moltíssimes gràcies, senyor Alberola.

Bé, està clar que veient des de quan va iniciar les seues funcions dins dels mitjans de comunicació, evidentment complix, no?
, amb eixe primer requisit que és tindre d'eixos anys d'experiència en el sector i, evidentment, doncs pensem que açò pot aportar al que és el mateix consell i a les seues funcions.

A mi sí que m'agradaria un poc, en base al que ens ha explicat -crec- breument, però sí que si ens poguera aprofundir un poc més en què pensa que haurien de centrar-se les seues funcions dins del Consell de l'Audiovisual, quines necessitats pensa que té ara mateix el sector, i eixa necessitat de la mateixa creació del consell que -com bé diu- ja estava creat, estava articulat perquè es posara en funcionament, però que fins a dia de hui no.

Què pot aportar eixe Consell de l'Audiovisual al sector, al mateix funcionament de l'ens públic de Radiotelevisió Valenciana i a la resta del sector de la comunicació, i, sobretot, sota el seu criteri de la seua experiència, doncs, en la seua mateixa persona, després del seu treball en la gestió dels mitjans de comunicació pot aportar a eixe consell.

Res més.

El senyor vicepresident:

Es el turno del portavoz del Grupo Parlamentario Vox.

Adelante, señor Pascual Pérez.

El senyor Pascual Pérez:

Gracias, señor presidente.

Buenas tardes y muchas gracias por su comparecencia, señor Alberola, en esta comisión de Radiotelevisión Valenciana.

Usted nos ha expuesto de una manera fehaciente su dilatada hoja de servicios, su dilatada experiencia laboral, con la cual usted opta a desarrollar la labor como miembro del consejo audiovisual, en condición de vocal.
Pero también hay otras cuestiones que creo que son importantes dejar claras en esta comisión y por las que voy a preguntarle a continuación; como es saber si conoce usted, si está al tanto de las atribuciones, así como de los fines y de los principios de actuación que deben acatar los miembros propios del Consejo del Audiovisual de la Comunidad Valenciana.

Y también tengo el deber de preguntarle, con respecto a la Ley 10/2018, del 18 de mayo, por el que se establecen las causas específicas de incompatibilidad para el cargo, le tengo que preguntar si usted tiene alguna condena o está encausado o acusado judicialmente por delitos contra las administraciones públicas, contra la administración de justicia, las instituciones del estado, del patrimonio, la libertad, el orden público, el terrorismo u otros delitos dolosos, graves.

Y, también, preguntarle si está usted en el ejercicio de cualquier cargo de elección o designación política, o en ejercicio de funciones de dirección, o en ejecutivas de partidos políticos, organizaciones sindicales o de índole empresarial.

Y, también, preguntarle si tiene usted directa o indirectamente intereses en empresas de carácter audiovisual, de cine, de video, de prensa, de publicidad, de informática, de telecomunicaciones o de internet.

Y nada más, recordarle también que su declaración aquí, en esta comisión, está siendo grabada y por lo tanto constará en acta.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señor Pascual.

Y ahora es el turno de la portavoz del Grupo Parlamentario Ciudadanos.

Cuando quiera, señora Merino.

La senyora Merino Peña:

Señor Alberola, muchas gracias por su comparecencia hoy aquí y por explicarnos cuáles son sus motivos para haber aceptado este, más que probable, cargo en el consejo rector, tan esperado consejo… perdón, consejo audiovisual.

Bueno, usted -lo ha comentado y lo decía en su currículum- tiene una amplia trayectoria como director de medios de comunicación en el ámbito regional y provincial, también en otras comunidades autónomas, concretamente en la radio -creo haber leído-, ¿no?
, pero entiendo que usted también tiene experiencia y conocimiento del resto del sector audiovisual, me refiero a televisión, plataformas…, y que, a pesar de estar jubilado desde hace unos años, entiendo que usted ha tenido, ha seguido manteniendo ese contacto con lo que ha sido su sector y su profesión durante estos últimos años desde que se jubiló en 2013; más que nada porque durante estos ocho años que han transcurrido, pues, sabe y tiene conocimiento de que se han dado circunstancias importantes y acontecimientos importantes en todo lo que es el mundo audiovisual, desde la desaparición de Canal 9 hasta esta nueva televisión que tenemos ahora, À Punt, con un cambio de gobierno en el año 2015 que ha dado lugar a sucesivos cambios también en este tema, en esta área.

Entonces, usted ha comentado que sus puestos siempre han sido de dirección y de gestión en estas radios en las que ha sido director, y por supuesto tiene una amplia experiencia en temas de gestión.
Y quería hacerle dos preguntas concretas relativas a la gestión de sectores o de…, pues en este caso, su caso, esas gerencias con radios, pero en este caso algo más amplio que es el sector audiovisual de la Comunidad Valenciana.

En primer lugar, que haga usted una valoración de la actual estructura que tienen estos medios de comunicación, si cree que con la estructura que tienen pueden llegar a cumplir los fines para los que se les ha creado de servicio público y, bueno, los fines que le da la ley de creación de estos entes; por ejemplo, relacionado con el tamaño, la bicefalia en la dirección, con ese consejo, con esa sociedad anónima de medios de comunicación y la corporación valenciana de medios de comunicación, si esto podría afectar a su gestión y, al final, a la consecución de los objetivos que tienen los medios de comunicación de la Comunidad Valenciana, los medios públicos.

Y, en segundo lugar, mi pregunta es relativa a la audiencia.
Usted sabe que hay problemas de…, con una baja audiencia de estos medios de comunicación, y quería saber, por su experiencia en puestos de gestión de medios de comunicación, cómo cree que debe compatibilizarse la búsqueda de audiencia y de fondos, porque es algo necesario que tiene que llegar a un equilibrio, con la defensa de la audiencia y de los objetivos que están contemplados en la ley y en el contrato programa, ¿vale?
, esos objetivos que están relacionados con el carácter social y de servicio público y que se supone que una radio, una tele pública, tienen que tener en contraposición a lo que pueden ser los objetivos de un medio privado; pero que además tiene que ser compatible, una cosa sin la otra no puede existir.

Y nada más, muchas gracias por su comparecencia.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señora Merino.

Es el turno de la portavoz de Compromís.

Quan vosté vullga.

La senyora Àlvaro Cerezo:

Gràcies, vicepresident.

Gràcies, també, senyor Alberola, per comparéixer avui amb nosaltres.

Vaja familiaritzar-se amb el micro perquè és probable que el tindrem en alguna altra ocasió, com també contempla la llei, i estarem en contacte ja que vostés a partir d'ara hauran de fer una sèrie d'anàlisi que estes Corts examinarem molt, molt de prop, així que…

També m'alegre que s'haja escollit una persona que ve d'un àmbit com és el de la ràdio, un àmbit que a sovint solem oblidar en esta comissió i, fins i tot, en altres àmbits encara més importants i que per a mi és important, i per a moltíssima gent.

El senyor Alberola Manero:

Es que no la entiendo, entre la mascarilla y…

La senyora Àlvaro Cerezo:

Doncs, no me la puc llevar la mascareta.

El senyor Alberola Manera:

No, no, ya lo sé que no, pero si puede usted hablar un poco más despacio.

La senyora Àlvaro Cerezo:

Més espaiet em costarà, eh?
(Rient) No s'apure, farem un esforç, farem un esforç per anar més espaiet.

Li estava dient que justament m'agrada que vosté vinga de la ràdio perquè és un àmbit que malauradament ens oblidem moltíssimes voltes d'ell, no sols en esta comissió, sinó també en altres, en altres àmbits.
I vosté ha esmentat quin era el propòsit de la seua tasca i per què se presentava a ocupar un lloc en el Consell de l'Audiovisual.
I jo voldria dir-li que, a banda del que vosté ha esmentat, hi ha altres fins i principis d'actuació als quals vosté també s'haurà de sotmetre, com són: vetlar pel pluralisme polític, neutralitat i honestedat informativa, la promoció i el suport de l'audiovisual valencià i la promoció i difusió del coneiximent de l'ús del valencià.
A mi m'agradaria saber en estos àmbits quina va a ser la seua aportació al Consell de l'Audiovisual.

Moltes gràcies i benvingut.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies.

Es el turno ahora de la portavoz del Partido Popular.

La senyora Marcos Puig:

Gracias, señor presidente.

Señor Alberola, bienvenido a esta comisión.
Muchísimas gracias por estar aquí para explicarnos toda su trayectoria profesional y todo lo que usted pueda aportar al Consejo Audiovisual.

Y, en primer lugar, quisiera decirle que tiene usted mucho que aportar a su trayectoria profesional, pero tiene usted mucha faena, porque yo no sé si usted conoce la situación real de la Radiotelevisión Valenciana en este momento.
Estamos sin presidente de la corporación desde enero, hay una presidenta interina, sin contrato programa desde junio -y eso que era improrrogable y los gestores lo sabían-, sin Consell de l'Audiovisual, usted sabe, lo ha dicho usted anteriormente, se creó por ley hace tres años y hace tres años que se tenía que haber creado este Consell de l'Audiovisual y estamos, tres años después, aquí escuchándolos a ustedes para que se cree.
Tanto la corporación como la sociedad siguen incrementando pérdidas año tras año, las pérdidas de la sociedad en 2019 fueron 65 millones, en 2020 casi 80 millones, y de la Corporación en 2019, 67 millones, más de 67 millones, y en 2020, 87 millones de euros.

Además no se cumple con las previsiones de ingresos propios por publicidad.
Y podríamos hablar aquí de un sinfín de desficacis, que se dice aquí, en la Comunidad Valenciana, que están ocurriendo en nuestra televisión pública.

¿Y sabe qué pasa?
Que cuando no se cumplen las leyes, ¿sabe lo que pasa aquí?
Que llega el tripartito que gobierna esta comunidad y las cambia.
¿Las cambia cómo?
Por la puerta de atrás, por ley de acompañamiento en estas Cortes y demás.
Con lo cual, esa es la situación.

Por no hablar de la audiencia, señor Alberola.
La audiencia es un desastre.
Se fijaron como objetivo el 7 % y estamos en la mitad.
Solamente se ve l'Oratge, los contenidos infantiles, las misas los domingos -pese que a algunos les entre urticaria- y poco más.

Entonces, a mí me gustaría hacerle una pregunta: ante este panorama, ¿qué cree usted que puede hacer este consell, qué puede usted aportar a este consell para que realmente se cumplan los objetivos por los que se creó esta televisión valenciana?
¿Y qué puede hacer usted y todo el consell para que ésta sea una televisión de todos, absolutamente de todos, con la que se sientan identificados todos los valencianos, castellanoparlantes, valencianoparlantes, jóvenes, mayores, de media edad, y para que sea un orgullo de todos los valencianos?

Nada más y muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señora Marcos.

Es el turno del diputado socialista.
Señor Rubio, adelante.

El senyor Rubio Delgado:

Buenas tardes.
Gracias, presidente.

El día 1 de enero Manuel Alberola cumple años.
Pedro Soriano escribía un artículo donde usted decía: «La jubilación no es para mí».

Manolo Alberola nació, como a él le gusta decir, en la Finca de San Rafael, en Santa Faz, y eso es casi todo un título de «alicantino con pedigrí» -son palabras de Pedro-.
Fue el menor de una familia numerosa de las de entonces, con seis hermanos más.
Su padre le dio estudios, pasó por Carmelitas, Salesianos, pertenece a la primera promoción del Instituto Jorge Juan, y se fue para Madrid en busca del título de aparejador.
Con 24 años dejó los estudios y se puso a trabajar como gerente en una empresa del ramo de la construcción en Albacete.
En el año ochenta y cinco consigue trasladarse a la ciudad de Alicante y, sin haberlo previsto, entra de lleno en el sector de medios de comunicación locales.
Su primera empresa fue Antena 3 Radio como director gerente.
Su trabajo en la radio siempre ha pasado por este puesto, su trabajo ha consistido en procurar la rentabilidad de su empresa y, con ello, su propia independencia.
La absorción de Antena 3 por el Grupo Prisa le lleva a Almería, pero se va dos años a trabajar a la Cope y, de ahí a Onda Cero, en Barcelona, como director regional de la emisora en la capital catalana; después a Córdoba y Valencia.
En 2004 logra su sueño: regresar a Alicante, que es su tierra, donde le gusta vivir.
Aquí se hace cargo de las emisoras de Onda Cero en la provincia, incluida la de Elche -mi ciudad-, al fallecimiento de nuestro amigo común, Pepe Andreu.

Usted está curtido en gestión y administración, tanto en la empresa privada, sobre todo en la empresa privada, en materia de medios de comunicación.

Con respecto a la crisis, que ha abordado diferentes crisis, eso es lo positivo de tener edad, usted decía: necesitamos los recursos económicos necesarios para poder mantenernos; todas las crisis nacen, viven y luego desaparecen, porque la vida va a continuar y habrá que seguir luchando y darse mensaje de optimismo, un optimismo moderado.
Ahora que lo conozco, veo a qué se refería.

De Alicante dice que le duele y a la vez que la quiere mucho, pero, a la vez que la compara con otras ciudades, siente que se ha perdido cierto tiempo.

Pues, después de leer y consultar, he de decir que no me extraña, que no me extraña que todo el mundo hable de usted con cariño y con respeto.
Y nada más que añadir a su trayectoria personal y profesional.
Yo no le he propuesto, lo ha propuesto el Partido Popular.
Lo podía propuesto yo, no le hubiera hecho las mismas preguntas.
De hecho no le voy a hacer ninguna pregunta, para mí es suficiente su trayectoria, lo que usted representa y que usted esté a la edad que está aquí queriendo trabajar por el bien de la comunidad y de la corporación.

Gracias.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señor Rubio.

Pues ahora, señor Alberola, usted tendría 5 minutos.
Seré generoso porque usted no ha consumido su tiempo inicialmente.

El senyor Alberola Manero:

Muchas gracias, señor presidente.

Muchas gracias a todos los miembros por haber participado en esas preguntas que me hacéis.

Para empezar por la cola, a Rubio, del PSOE, le tengo que agradecer ese currículum mío que ha hecho, con algunos matices que él, de propio, ha puesto, que no estaban en lo que estaba leyendo.
Muchas gracias, porque a nadie le sienta mal que hablen bien de él.

Bien.
Hemos empezado, Podemos me hablaba de experiencia y tal.
Yo voy a resumir, porque tengo minutos, cual es el fin del consejo éste audiovisual, en qué momento nos encontramos, porque esto se fundó en el año dieciocho, ha quedado dormido, y todo lo que ha pasado desde el año dieciocho hasta aquí, que lo conocemos casi todos, nadie ha intervenido en eso, ni para bien ni para mal.
Y hoy nos encontramos en una situación, que es la que es, que también conocéis todos, y que el representante del Partido Popular ha puesto énfasis sobre todo en un medio de televisión regional como es la televisión valenciana.

Me preguntaba el representante de Podemos qué iba yo a aportar con la experiencia, que qué podía yo aportar, o algo así ¿no?
Era la pregunta que me hacía.
En primer lugar, desconozco cuál va a ser exactamente y a dónde nos van a dejar estar al Consejo Audiovisual, habrá un presidente, una vicepresidenta y unos miembros que entre todos decidirán cuál va a ser la función.
Si lo tuviese que decir yo, sí que sé cual sería, porque si estamos hablando de que un consejo tiene que tener transparencia, que la comunicación, el ejercicio de la comunicación sea de transparencia y pluralismo, que haya pluralismo político, neutralidad y honestidad, independencia e imparcialidad de los medios públicos, promoción y apoyo al sector audiovisual, promoción y apoyo al conocimiento del valenciano, eso en el año dieciocho se fijaron las bases de lo que iba a ser el Consejo Audiovisual.
Como desde el año dieciocho hasta aquí los medios han ido sin ningún consejo que los aconseje, estamos en una situación bastante caótica referente a lo que son los fundamentos de existencia del Consell Audiovisual.
Estamos a años luz.
¿Qué habría que hacer para darle la vuelta a ese calcetín?
Pues ahora mismo yo no lo sé, dependerá de las atribuciones que tenga el consejo, de lo que se le deje hacer, de los miembros que piensen en cuanto al pluralismo, en cuanto a la honestidad, porque, claro, todo eso es lo que conlleva y dirige a un medio a un fin.

Yo, como bien ha dicho el amigo Rubio, y yo he dicho al principio, siempre he estado en labores de gestión y de dirección.
Y lo que una empresa tiene que hacer es, como decís por aquí, guanyar diners.
Si no se guanyen diners, no hi ha res a fer.
Entonces, yo creo que el Consejo del Audiovisual tendrá que vigilar el funcionamiento de cada uno de los medios públicos y privados.
Y cuando un medio se desbarata, cuando un medio no lleva el camino que debe de llevar, pues hay que ponerle los correctores necesarios para que eso sea así.

Cómo puede ser que una televisión regional como la valenciana tenga la audiencia que tiene y que no la conozcan en un 90 % de la población, o que no la vea o que no la disfrute el 90 % de la población valenciana, hablo en la Comunidad Valenciana.
Claro, es que, y cómo puede costarles a los valencianos no sé cuántos millones, no sé lo que es, los ha dicho la representante del Partido Popular.
Eso hay que corregirlo, eso hay que corregirlo, se puede corregir, se puede continuar como estamos.

He hablado también del apoyo al valenciano, al idioma valenciano.
En la Comunidad Valenciana hay un sector grande castellanoparlante, esa gente seguro que no ve nada de la televisión valenciana.
¿Cómo va a tener audiencia en Orihuela, en Callosa, o en Requena o en Utiel?
, ¿no?
No la puede tener porque la gente no la puede oír.
¿Queremos que la oigan?
Habrá que unificarlo, habrá que estudiarlo, habrá que hacerlo.

Y yo he dicho al principio que vengo a poner un granito de arena en lo que puedan y en lo que salga no voy a regatear esfuerzos, pero no va a depender solo de mí, del consejo, y de que a ese consejo se le dé alas y se le deje trabajar, sino volveríamos a ir como desde el año dieciocho y que cada uno campe por donde quiera, y no creo que sea la solución.

Yo vengo a trabajar, me encanta.
Estoy jubilado, lo he dicho, ocho años ya, y para mi esto es un acicate y para mí esto es una ilusión, lo sabéis bien, lo que representa estar jubilado cuando he tenido la suerte de estar en un medio de comunicación local en ciudades como Córdoba, Alicante o Valencia… El director de una emisora es una persona es una persona que socialmente participa toda la vida y cómo se va uno a conformar jubilándose, quedándote en tu casa, cuando has estado todos los días ahí en el fragor de la… Pues a mí esto me sirve de acicate y vengo con ilusión, os abro los brazos a todos los que seáis de este consejo y me uno a vosotros en el esfuerzo de que esto sea positivo para la Comunidad Valenciana, a la que adoro.
Soy alicantino, pero soy valenciano porque estoy en la Comunidad Valenciana y soy español porque vivo en Alicante y soy de la Comunidad Valenciana.
Y a todo eso que he nombrado lo quiero, lo amo y lo deseo.

Y a todos vosotros muchas gracias por haberme dado esta oportunidad.
Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señor Alberola.
Muchísimas gracias por estar aquí, con nosotros, y le agradecemos su presencia.
(Pausa)

Compareixença de la señora María del Carmen Carretón Ballester

El senyor vicepresident:

Sí, bueno, continuamos.
Es la intervención de la señora María del Carmen Carretón Ballester, a la que le pedimos, por favor, que se acerque a la mesa.

Pues, si es tan amable, señora Carretón, tiene usted 6 minutos para hacer su intervención.

La senyora Carretón Ballester:

Bien, gracias.

Bona vesprada.

Es un honor para mí haber sido propuesta para velar por los principios del consell y contribuir a sus fines, pero también sin duda lo es para mi departamento, el departamento de Comunicación y Psicología Social de mi universidad, la Universidad Alicante.

Mi función docente se desarrolla en estrecha vinculación con mi perfil investigador, pero siempre desde mi condición de ciudadana.
Mi formación en sociología y mi especialización docente y de investigación, desde la perspectiva relacional, me han permitido desarrollar una labor investigadora sobre las diferentes realidades de los colectivos que conforman nuestro entorno.
Y, como resultado, se han podido construir redes con agentes profesionales, sociales y académicos para lograr el desempeño de servicio público en el que creo firmemente, a través de la generación y la transferencia de conocimiento, funciones esenciales de una universidad al servicio de la sociedad.

Y, en este punto, sí que me gustaría destacar una cuestión relevante: la dimensión de las relaciones públicas, que es mi ámbito de conocimiento, que, unida a una labor informativa y de entretenimiento responsables, viene a optimizar la transferencia de conocimiento en términos de apropiación social del conocimiento y diría que es esta función social de la relación que puede surgir entre la universidad y el Consell de l'Audiovisual de la Comunitat Valenciana.
Una relación que se basa en tres premisas: la primera se refiere al papel que juegan los medios de comunicación como generadores, agentes sociales que generan y forman opinión pública y que, de uno u otro modo, configuran relaciones clave en diversos sectores y ámbitos de la sociedad; la segunda se basa en la misión que tiene la propia universidad de producir conocimiento y transferirlo a los diferentes sectores y ámbitos de nuestra sociedad; y la tercera es que la disciplina y la actividad profesional de las relaciones públicas contribuye a reconfigurar las relaciones con la sociedad, en línea con los objetivos de desarrollo sostenible de la Agenda 2030, para mejorar la calidad social y la calidad de vida de todas las personas.

Desde la ciencia, con apoyo de las sociedades científicas y profesionales, con la participación de la sociedad civil y de los medios de comunicación, el consell de lo audiovisual velará por un tratamiento y una atención responsables del sector y de la profesión hacia la pluralidad de la Comunitat Valenciana, la nostra comunitat, desde lo local hasta el global.

En virtud del ámbito que tiene el Consell de l'Audiovisual como autoridad independiente, asumo como propio este compromiso sobre toda clase de los medios de comunicación audiovisuales con competencias reguladoras y sancionadoras sobre los contenidos del sector, sus formatos y todas las vías de transmisión.
En el interés público y en esta responsabilidad ante la ciudadanía, me siento muy cómoda.

Desde el grupo de investigación que dirijo en la universidad, que se llama Relaciones Públicas, Responsabilidad y Comunicación con Minorías, creo que mi trayectoria académica y el impacto que tiene mi productividad científica sugieren mi vocación por transferir conocimiento en beneficio de los públicos, pero también estimular su apropiación por parte de la sociedad en general y por fomentar un tratamiento que contribuya a formar una opinión pública en beneficio de un trato igualitario, respetuoso y útil para todas las personas y con especial atención a los colectivos vulnerables.
Esta función académico-científica, junto a la membresía activa que mantengo con asociaciones de índole social y también científica, como la asociación de relaciones públicas, me otorga este perfil triangular en el que las relaciones públicas -disciplina asentada en la proactividad y a la responsabilidad social- son aplicadas para formar una opinión pública en la diversidad, en la igualdad, en el respeto y en la no discriminación de ningún tipo a través de los medios de comunicación, pero, sobre todo, de mano de los medios de comunicación.

El libre ejercicio de la comunicación audiovisual, en todos sus soportes y formatos, debe garantizar transparencia, neutralidad, honestidad y pluralismo en su misión de servicio público, así como basarse en todos los derechos y la pluralidad de la ciudadanía de nuestra comunidad y todo ello también en el compromiso de contribuir, porque podemos hacerlo, a la estrategia de desarrollo sostenible y los objetivos de la Agenda 2030.

En este sentido, a la creación responsable de contenidos, tanto con fines informativos como publicitarios, al tratamiento y uso del lenguaje deben sumarse las obligaciones normativas en las que se enmarca su actividad profesional como eje central de las relaciones afirmativas que vayan construyendo con todas las personas que formamos el territorio de la Comunitat Valenciana.
El Consell de l'Audiovisual, además de promover la cohesión social, su actividad económica, la vertebración territorial y reforzar la identidad de las y los valencianos, puede convertirse en un catalizador de acción autonómica que aborde cómo los órganos subnacionales pueden contribuir al logro de los ODS.

Los medios de comunicación son actores clave del modelo de gobierno en el que se asientan las democracias más desarrolladas, por una parte, porque su capacidad de sensibilizar sobre múltiples temas les hace ser actores clave para difundir los objetivos de desarrollo sostenible, los fines de la Agenda 2030; pero, por otra parte, el comunicar los avances de esos objetivos de desarrollo sostenible también hace que conciencien e informen al resto de actores sociales, alicantinos, valencianos y castellonenses, a la sociedad en general y predicando, además, con el ejemplo.

Termino mi comparecencia ante esta comisión agradeciendo a los grupos parlamentarios la confianza y la oportunidad que supone poder formar parte del Consell de l'Audiovisual de la Comunitat Valenciana.

Quedo a su disposición para cualquier pregunta.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señora Carretón.

Pues, en primer lugar, intervendrá la portavoz del Grupo Unidos Podemos.
Señora Blanes, por favor, cuando usted quiera.

La senyora Blanes León:

Sí, moltíssimes gràcies.

Bé, senyora Carretón, jo li agraïsc que realment conega què és el consell de l'audiovisual, perquè jo crec que en la seua mateixa exposició ha demostrat clarament que, almenys, se l'ha llegit i això és molt d'agrair perquè, bé, jo crec que abans d'acceptar un lloc com aquest, que jo crec que és d'una gran responsabilitat per a qualsevol de les persones que en formen part, doncs, haurà de saber a què va.
I, per tant, jo crec que ha quedat clar que vosté sap a què va i que té uns objectius.
I, sobretot, el perfil de sociologia que vosté pot aportar a este consell audiovisual, sé que hi ha altres propostes que també tenen aquest perfils i precisament per això pensem que eren unes bones apostes perquè s'incloguera en el consell aquesta visió, tot el tema que ha exposat i que en el seu currículum ve del tema de la formació.
Crec que és fonamental i crec que sí que pot aportar realment a aquest consell la seua visió i, sobretot, la seua experiència, com bé ha dit, no?
, en tot el tema de transferència de coneixement i també en eixe treball amb els col·lectius vulnerables, que una de les qüestions fonamentals que pense que ha de tindre i que la mateixa llei així ho marca, la mateixa Llei 10/2018, del consell audiovisual, és precisament eixa pluralitat, eixa cohesió social a través del llenguatge, de llenguatges inclusius, que jo crec que en això han d'estar ahí molt a l'aguait per a poder tindre eixa cura que es faça i que s'utilitze eixe llenguatge correctament.

Ha fet menció diverses vegades en la seua intervenció a l'Agenda 2030, que alguns ací no se la creuen, però jo crec que ens marca uns eixos fonamentals d'un ampli espectre que, finalment, a través dels mitjans de comunicació precisament, és un altaveu que hem d'aprofitar per al compliment i per a la difusió d'eixos valors que en l'Agenda 2030 es marquen com a objectius i en el quals ens hem compromés, com a estat i com a ciutadans i ciutadanes, que pense que, bé, doncs, com bé el seu objectiu són…, no?
, la millora social en tots els aspectes.

Per tant, jo crec que el seu currículum i la seua exposició encara ho ha deixat més clar, crec que sí que pot aportar.
Espere que totes eixes qüestions les puga traslladar i puguem fer un anàlisi exhaustiu.
Perquè abans ha dit que és cert que no s'ha posat en funcionament, ací diverses vegades ho hem reclamat i hem demanat la necessitat que es pose en marxa este consell audiovisual.
Però la realitat és que, fins ara, està funcionant l'ens i, per tant, hem de veure què ha passat fins ara i per què és necessari, encara que ha pogut funcionar aquestos anys, per què és necessari que es pose en marxa perquè eixa vigilància i eixa perfecció que es deu buscar en uns mitjans públics es puga fer, sobretot, a través d'un anàlisi assossegat i amb propostes per a millorar.

Per tant, jo, doncs, bé, esperem poder tindre més contactes a partir d'ara, vore eixe treball que es proposa de millora i, bé, anirem seguint el seu treball igual que la resta de proposats.

Gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora Blanes.

Seria el torn d'intervenció del portaveu del Grup Parlamentari Vox.
Senyor Pascual, quan vullga.

El senyor Pascual Pérez:

Sí, muchas gracias, señor vicepresidente.

Buenas tardes y muchas gracias por su comparecencia, señora Carretón, en esta en esta comisión.

Bueno, usted nos ha expuesto su currículum que es también… y sus estudios que son también extensos.
Y, bueno, también ha puesto usted que es una firme y fiel defensora, ¿no?
, a pies juntillas de la agenda globalista 2030, de sus propuestas de desarrollo sostenible y del uso del lenguaje inclusivo y todo eso y de la utilización que pretende usted hacer del consejo audiovisual para…, vamos, al fin y al cabo, fomentar esta agenda globalista y que todos, digamos, que es el camino a seguir porque no hay otro camino más que ese.

Bien, dicho lo cual, quería preguntarle, porque ya que estamos aquí y al final tenemos que ratificar su…, pues que usted es una persona…, está optando a un cargo y que es la adecuada y que no incurre en ningún tipo de incompatibilidad, pues tengo que preguntarle directamente, según la Ley 10/2018, del 18 de mayo, si usted tiene alguna condena o está encausada o tiene alguna…, o está acusada judicialmente por delitos contra la administración pública, contra la administración de justicia, instituciones del estado, patrimonio, la libertad, orden público, terrorismo u otros delitos dolosos graves.

También tengo que preguntarle si usted está en el ejercicio de cualquier cargo de elección o designación política o con el ejercicio de funciones de dirección o en ejecutivas en partidos políticos, en organizaciones sindicales o de índole empresarial.
Y, también, si tiene usted, directa o indirectamente, intereses en empresas audiovisuales, de cine, de video, prensa, de publicidad, de informática, de telecomunicaciones o de internet.

Y nada más que preguntarle.
Simplemente, recordarle que su declaración, al fin y al cabo, como bien sabe, está siendo grabada y constará en acta.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señor Pascual.

Y ahora es el turno de intervención de la portavoz del Grupo Parlamentario Ciudadanos.
Señora Merino, cuando quiera.

La senyora Merino Peña:

Sí, gracias, presidente.

Hola, señora Carretón.
Buenas tardes.
Gracias por venir y comparecer aquí, ante esta comisión, a explicarnos lo que ya hemos podido ver en su currículum, un extenso currículum que demuestra que yo creo que parece que está perfectamente capacitada para ocupar el puesto para el que se le va a proponer, primero por todo el tiempo que ha dedicado al mundo de la comunicación, de las relaciones públicas, pero, en su caso, esta dedicación al mundo de la comunicación está vinculada durante gran parte de su carrera a la comunicación con públicos específicos y con minorías y también con la responsabilidad social y empresarial.

Yo considero que es de gran importancia esta faceta que usted puede aportar, independientemente de que, como miembro del consejo audiovisual, pueda tener…, claro, una perspectiva mucho más amplia y una visión mucho más amplia de cualquier otro aspecto que sea mejorable o que tenga que corregirse o que tenga que ser modificado en el tema del audiovisual.
Pero sí que esta faceta, este punto de vista que usted puede aportar -además, creo que lo ha nombrado casi textualmente- coincide con uno de los fines y principios que relaciona el artículo 4, el del punto g, que habla del respeto a la pluralidad, la diversidad, a la diversidad funcional, a la igualdad de género, a los derechos de las personas menores de edad, favoreciendo una alianza intergeneracional, a la no discriminación y a la igualdad de trato hacia las minorías, respetando los principios de transversalidad y perspectiva de género.
Yo creo que, en lo que respecta al cumplimiento de este punto, lo podrá hacer perfectamente bien, por lo menos sus conocimientos la avalan.

Como le he dicho antes al señor Alberola también, los medios de comunicación, en este caso me refiero a los públicos, son entidades especiales por sus características, sus contenidos y el público al que van destinados y la función, que es prioritariamente social, no ocurre así con los privados o no tiene por qué ocurrir.
Y yo quería preguntarle si considera que es compatible esa función social con la búsqueda de contenidos que aporten a su vez audiencia.
Seguro que es conocedora del problema que tenemos de audiencia en la radiotelevisión pública valenciana; entonces, llegar a ese equilibrio, quiero que me diga si es posible desde su punto de vista.
Y, en cuanto a los contenidos dirigidos a públicos específicos, como la infancia, por ejemplo, si cree que se vela de manera suficiente la protección de estos públicos o puede hacerse algo más.

Y ya, de una pregunta un poquito más general, un ámbito un poco más general, si considera que actualmente se cumple con esos objetivos de servicio público, si estamos muy lejos de cumplir con esos objetivos de servicio público, o, así, grosso modo, ¿qué se le ocurre?
¿Qué se puede hacer para mejorarlo o conseguir este fin de servicio público?

Nada más.
Muchas gracias por estar aquí y buenas tardes.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señora Merino.

Es el turno de intervención del Grupo Parlamentario Compromís.

Senyor Nadal, quan vosté vullga.

El senyor Nadal Sendra:

Moltes gràcies, senyor president.

Benvinguda, senyora Carretón, a esta comissió, en la qual començarà a tindre més relació a partir d'ara.

De la nostra banda dir-li que, després de llegir el seu currículum, entenem com és la llei i mirant el seu currículum, doncs, la veritat és que casen prou.
El seu currículum, amb el que preteníem quan van fer la llei de l'audiovisual, entenem que…, i, després, l'explicació que ha fet vosté crec que s'entén prou bé, com diu la companya d'Unides Podem, on ve vosté.

Ho ha dit vosté molt bé, es tracta d'una…, podíem resumir-ho com una autoritat independent de l'audiovisual valencià, crec que ens porta a la majoria d'edat pel que fa al que hauria de ser el sistema audiovisual del País Valencià.
I vosté, que és una persona que ha estudiat, es veu detingudament en el seu currículum, l'impacte de l'audiovisual i de la publicitat sobre les societats, tant des del punt de vista públic, com privat, com de la societat civil, entenem que per a un òrgan d'estes característiques necessitem a gent com vosté que faça tot el que li demana la llei.
I també, des d'esta comissió, per als informes que ens arriben des del Consell de l'Audiovisual, doncs, tindre a gent com vosté ahí, doncs, és una garantia també perquè continuem treballant amb totes les garanties.

Hi ha coses molt importants que, jo, m'agradaria comentar-li, a vore com veuria vosté en la llei per a posar-les avant, i que pense que serien importants per a la nostra societat com són el codi de bones pràctiques a nivell de l'audiovisual o com, per exemple, l'oficina de defensa de l'audiència, que d'alguna manera serien maneres més horitzontals de participació en l'audiovisual, tant en À Punt com en serveis públics, com en altres que preveu la llei, i que, d'alguna manera, passaríem a la majoria d'edat audiovisual.
M'agradaria que ens explicara, com veu estos òrgans que preveu la llei?

Després, n'hi han altres coses que preveu la llei que són molt interessants i que realment…, de molta responsabilitat, com és el fet d'aprovar el plec de les condicions de les llicències que faça la Generalitat de l'audiovisual en general.
Té també la potestat, fins i tot, d'arribar a sancions en temes de publicitat, en els quals vosté és una estudiosa.
Jo per exemple, no sé, preguntar-li, ¿com veu, en este sentit, el paper del Consell de l'Audiovisual pel que fa al control de la publicitat que puga haver a sectors com, per exemple, la gent jove o la infantesa, sectors com, per exemple, la publicitat del joc i tant?
En eixe sentit, tindre el Consell de l'Audiovisual, que ens arriben informes, que ens aconselle i que siga capaç d'interactuar de manera legal amb tot el sector, pensem que és realment interessant.

Nosaltres hem passat, diguem-ne, un temps molt important en què els mitjans de comunicació pública era Canal 9 i estava darrere el tema de la manipulació i la poca transparència.
I és important que a partir d'ara es canvie eixa perspectiva i siga per a llarg termini.

Per últim, preguntar-li també sobre el tema que preveu la llei…, que vosté ha parlat, per exemple, molt de perspectiva de gènere i de l'Agenda 2030.
Però també volíem preguntar -li sobre el tema de l'ús del valencià, més enllà d'À Punt, en tot l'espai radioelèctric, diguem-ne.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor Nadal.

Es el turno del Grupo Parlamentario Popular, señora Marcos.

La senyora Marcos Puig:

Gracias, señor presidente.

En primer lugar, señora Carretón, agradecerle la presencia hoy aquí y darle la bienvenida a estas Cortes en nombre del Grupo Parlamentario Popular.

Pues, es indiscutible, entiendo su currículum, pues, la valía y que, desde luego, usted puede aportar mucho a la radiotelevisión valenciana pública que todos queremos.
No solo la que quieren algunos, sino la que todos queremos, todos los valencianos.

Usted ha hablado de su compromiso con la transparencia, la honestidad, la pluralidad y la cohesión social.
Yo le tengo que decir que le deseo la mejor de las suertes porque, si sus objetivos se llevan a cabo, significaría que vamos a tener la televisión de todos y no solamente de algunos, como ahora mismo estamos viendo que tenemos una audiencia de un 3,5 % en los últimos datos del mes de junio.
Eso significa que nadie se siente identificado con la televisión pública valenciana, eso es un fracaso en televisión.

Y no solamente es un fracaso por la audiencia, sino porque, además, es que la gestión económica está siendo desastrosa.
Con lo cual, está claro que una televisión pública no tiene que tener ganancias, está claro que no está para ganar dinero, pero desde luego no está para perder el dinero de todos los valencianos y que además la audiencia sea del 3,5 %.

Con lo cual, pues, no tengo ninguna pregunta en concreto.
Pero sí que me gustaría que diera usted unas pinceladas de lo que usted cree que tienen que ser los contenidos de la radiotelevisión pública valenciana de todos los valencianos.

Gracias.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señora Marcos.

Y es el turno del Grupo Parlamento Socialista.
Señora Caballero, por favor.

La senyora Caballero Hueso:

Sí.
Gràcies, president.

Gràcies, senyora Carretón, per vindre.

Jo crec que després dels comentaris de tots els portaveus, de tots els companys, crec que està clar que no sols complix els requisits sinó que té un ampli suport dels grups de les Corts.

Però ja ha apuntat alguna cosa el meu company, el portaveu de Compromís el senyor Nadal, perquè ací pareix que sols siga À Punt, o siga, el Consell de l'Audiovisual no és sols À Punt i ni tan sols és sols la tele.
O siga, ell ja ha apuntat alguna cosa de publicitat, de llicències, de moltes coses, que eixe és realment el treball del Consell de l'Audiovisual.
À Punt és sols una part, perquè hi han molts altres mitjans públics i molts altres temes de què ocupar-se.

Mire, vosté, bé, ha contat un poc quina és la seua experiència, però em va permetre preguntar-li una cosa, és més una percepció que una constància.
Vosté té molta relació amb l'alumnat, ha dit una frase que a mi m'agrada molt perquè jo la repetisc sempre molt: La realitat no és la realitat que a mi m'envolta.
Eixa realitat és la meua realitat, però segurament la seua és una altra i la de cadascun d'esta comissió és una altra diferent, i vosté ha parlat de diferentes realidades que conforman nuestro entorno.
En eixes realitats, que són moltes -vosté en el currículum té que si comunicació digital, que si minories, que si relacions públiques, industrials, creatives- ¿eixe alumnat amb qui vosté té contacte diari i molt adient és conscient realment de la importància que té la tasca de formació i educació des dels mitjans públics, des dels mitjans de comunicació en general i els públics en particular?

Perquè entenc que la majoria d'eixe alumnat que té és del sector audiovisual, siga per a publicitat, per a relacions públiques, per a periodisme, per al que siga, es mou en este sector, i el meu dubte és saber si totes eixes realitats són conscients i la gent que està estudiant ara és conscient de la importància que tenen els mitjans de comunicació per a la formació de la societat.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora Caballero.

I ara tindrà vosté, senyora Carretón, 5 minuts per a intentar respondre a totes les preguntes que li han fet.

La senyora Carretón Ballester:

Vale.
Muchas gracias.

Bueno, pues, empiezo por el final, yo creo que me va a ser más fácil.

Bueno, yo creo que sí que son conscientes.
Creo que son conscientes del papel que juegan los medios de comunicación y, de hecho, bueno, en la formación teórica se imparte.
Pero tenemos, afortunadamente, una titulación que, digamos, lleva a la práctica el 50 % de la teoría e intentamos además ser muy pragmáticos i llevarlos a la praxis profesional.
E incluso organizamos eventos y actos que, digamos, contribuyen a que el alumnado vea la realidad a la que luego van a salir y en la que van a trabajar.
Y saben, por supuesto, el papel que juegan los medios de comunicación.

Yo, insistimos en que, además, no son solo agentes, generadores de opinión pública, también son vertebradores de construcción social y hay que ver las realidades.
Es verdad que desde la disciplina que yo imparto, que son relaciones públicas, nosotros les abrimos el mapa de públicos y entonces ellos, muchas veces, dicen: Pero, estos públicos, ¿de dónde salen?
, ¿existen?
Pues sí que existen.

Y dentro…, por eso digo que la comunicación, decía el compañero de Compromís, es verdad que el Consell de l'Audiovisual es lógicamente un órgano para velar por el cumplimiento y por, bueno, las buenas prácticas de los medios de la Comunidad Valenciana, no solamente de À Punt, de los medios públicos.
Por supuesto que se puede intentar llevar a cabo un libro de buenas prácticas, de praxis profesional, defensa de la audiencia, e intentar, bueno, pues, que desde el consell se haga una propuesta que haga que se sumen los medios de comunicación.
Pero también…, no se puede hacer de forma unilateral, hay que trabajar con la participación ciudadana, con la sociedad, con los medios de comunicación incluidos.

Es decir, creo que, desde las relaciones públicas, desde esa perspectiva en la que yo me manejo, precisamente escuchar a todos los agentes que intervienen para llegar, digamos, a un consenso, a un documento que esté consensuado por todos y que tenga realmente una utilidad común.

También desde la perspectiva de las relaciones públicas, el tema de cómo representar a toda la sociedad valenciana, a toda la Comunitat Valenciana; desde Alicante, Castellón, Valencia, hablamos de una comunidad.
A mí me gusta segmentar, segmentar, porque cada público y cada colectivo luego tiene sus propias necesidades, sus inquietudes, sus gustos, sus intereses.
Entonces, quizá habría que hacer un estudio para conocer realmente cómo es nuestra sociedad y ver esa diversidad real cómo es y ver qué se le puede ofrecer.
Yo creo que muchas veces, pues, no sé, quizá la comunicación en medios masivos queda ahí en el aire, pero realmente no somos una sociedad homogénea, somos heterogénea y entonces, bueno, pues por ahí y tal.

Y en cuanto a los mecanismos de control.
Existe autocontrol en la publicidad, pero…, con lo cual, lo suyo sería firmar un convenio de colaboración para que precisamente esa parte de control de la publicidad, de contenidos publicitarios, pueda desarrollarse con garantías y luego se pueden generar otros mecanismos de control.
Yo creo que es una cuestión de ponerse a trabajar y hacer propuestas.

Y, bueno, no sé si me dejaré algo, pero yo creo que ya, no sé.

Muchísimas gracias.
(Rient)

El senyor vicepresident:

Pues, muchísimas gracias, señora Carretón.
Gracias por estar aquí con nosotros aquí en las Cortes Valencianas y…

La senyora Carretón Ballester:

A ustedes.

Compareixença de la señora Anna Gimeno Berbegal

El senyor vicepresident:

És el torn de la intervenció d'Anna Gimeno Berbegal.
Quan vosté vullga acostar-se a la taula.

Quan vosté vullga, tindrà 6 minuts per començar a comentar les coses que considere rellevants.

La senyora Gimeno Berbegal:

A vore.

Doncs, bona vesprada.

I moltes gràcies, en primer lloc, per la confiança i esta proposta de candidatura de la meua persona i gràcies per la seua atenció per endavant.

Bé, la veritat és que la possibilitat de participar en el nou Consell de l'Audiovisual valencià és un repte molt important, jo crec que d'una enorme responsabilitat, per la sèrie i la profunditat de les funcions que s'han d'exercir en este consell.
I també perquè, al ser nou, doncs, suposa la possibilitat d'obrir un camí o d'encetar un camí que no està recorregut, encara que tenim o podem consultar l'experiència d'altres consells que en altres comunitats autònomes ja porten uns anys funcionant.

Per la meua part, dir-los que, bé, repassant el currículum, jo mateixa em sorprenia perquè fa ara 29 anys que vaig acabar la primera llicenciatura meua en periodisme i 32 anys que porte exercint la professió de periodista en diferents mitjans ja que, quan jo estudiava, en segon de carrera ja començàvem a moure'ns i a treballar en diferents mitjans.
Vaig començar en Ràdio 9 i vaig estar durant molts anys treballant en la informació de comarques, també en Levante i altres mitjans, però especialment guarde eixe record d'haver-me encetat com a periodista en la ràdio.

Actualment, bé, la meua formació acadèmica és de periodista, però també soc llicenciada en sociologia i també tinc un postgrau en igualtat per la Universitat de Castelló.
Actualment soc la responsable de comunicació d'un organisme autònom de l'Ajuntament de València, de la Universitat Popular, des de l'any 2000, és a dir, que ja porte un llarg recorregut i on no sols porte la comunicació corporativa, sinó també l'edició de continguts a la web i les xarxes socials.

A més, actualment soc professora col·laboradora externa al màster de Gènere i Polítiques d'Igualtat de la Universitat de València, on fonamentalment em dedique a treballar sobre el tractament dels mitjans de comunicació sobre la violència masclista i la discriminació sexual -a tot tipus de mitjans de comunicació, no sols en l'audiovisual- i també col·labore actualment en diferents mitjans de comunicació com elDiario.
es a la Comunitat Valenciana, la revista La Marea i la televisió d'À Punt.

Al llarg de la meua trajectòria professional, he treballat tant en agències de comunicació, en l'Agència Efe, com en periòdics, entrevistes en ràdio i televisió.
També tinc certa experiència en investigació…, en investigació social i publicat alguns llibres.
Els més recents…, un dels més recents és el manual, per encàrrec de la Unió de Periodistes, per al tractament de la violència masclista i el llenguatge inclusiu als mitjans de comunicació, que és un dels manuals de referència en el tractament de la discriminació de les dones tant a l'entorn valencià com a la federació estatal de professionals de periodisme -a la FAPE.

També tinc algunes publicacions relacionades amb la investigació social, amb la memòria oral.
I els més recents de tots són els publicats a finals de 2020 sobre les científiques valencianes en exercici actual, uns materials en valencià i en castellà elaborats a petició de l'Associació Ciutadania i Comunicació i amb el recolzament de la Diputació de València i de la conselleria d'educació.
Uns materials que varen ser distribuïts a totes les escoles de la Comunitat Valenciana perquè es donara a conéixer referents… dones valencianes en l'àmbit de la ciència.

I per a parlar, encara que siga breument, d'algunes de les qüestions que pense que poden ser més interessants i que per la meua formació puc aportar especialment, crec que el consell valencià de l'audiovisual té una responsabilitat immensa pel que fa a contribuir a construir una societat més igualitària en tots els sentits, una cultura de la pau i una cultura lliure de discriminació.

I crec que és fonamental que puga treballar des de la intervenció en tot allò que puga tindre a vore amb el tractament que fan els mitjans de la informació per a una informació plural per a poder aportar i que la ciutadania dispose d'una informació suficient i honesta com per a poder fer-se el seu propi criteri i, per tant, que l'exercici democràtic siga real.
Però també el poder fer una ciutadania més informada i més exigent amb els mitjans, perquè és també un contrapés que pot ajudar a fer que els mitjans vagen pel bon camí i complisquen i respecten els drets de la ciutadania en el seu més ampli sentit.

El senyor vicepresident:

Moltíssimes gràcies, senyora Gimeno.

I ara seria el torn d'intervenció dels grups parlamentaris.

En primer lloc, senyora Blanes, del Grup Parlamentari Unides Podem, quan vosté vullga.

La senyora Blanes León:

Moltíssimes gràcies, senyor president.

Senyora Gimeno, moltíssimes gràcies per la seua intervenció i, sobretot, per acceptar aquest repte.
Perquè, com deia, és nou i jo crec que sempre que u s'enfronta a una cosa nova és il·lusionant i, al mateix temps, les expectatives sempre estan molt altes i jo crec que després del retard d'haver-se posat en marxa, encara més i, per tant, jo crec que és d'agrair a totes les persones que han decidit pegar eixe pas.

I, sobretot, ella abans remarcava el que és la formació en sociologia de l'anterior compareixent.
I, en el seu cas, a banda d'això, és periodista.
Per tant, coneix molt bé el sector, perquè, encara que crec que no ho aparenta, però 32 anys treballant en el sector evidentment són molts anys d'experiència, tant, com ha dit, en la ràdio, en la televisió, en premsa escrita, mitjans independents, que jo crec que donen eixa capacitat de treball sense… a vegades eixos encorsetaments que puguen tindre altres mitjans.
I, per tant, jo crec que ahí és on es demostra també la vàlua com a professional i, sobretot, i a mi m'agradaria destacar-ho perquè crec que és algo que pot aportar valuós, ací hi ha, com ja he dit, a qui li molesta que es parle d'ODS, però si ja parlem de perspectiva de gènere i vosté d'agent d'igualtat, doncs bé, per a nosaltres és un dels valors fonamentals que pot aportar per la seua capacitat i per la seua trajectòria en formació precisament sobre el llenguatge, quan el llenguatge és tan, tan, tan important en tots els àmbits de la societat, però, si parlem dels mitjans de comunicació, molt més.

Crec que s'ha avançat i s'ha avançat molt en aquest tema, però falta molt, perquè les dones que patixen violència de gènere no moren, són assassinades.
Jo crec que això…, podríem començar per ahí i, a partir d'ahí, podem parlar moltíssim de com s'utilitza precisament eixe llenguatge i que eixa vigilància que s'ha de tindre sobre aquest tema és importantíssima.
I jo, per a mi, crec que segur que estarà ahí per a poder…, tots eixos detalls acabar perfilant-los i que els nostres mitjans de comunicació siguen més rigorosos.
Parlem especialment -clar, com no?
- dels mitjans públics, però jo crec que açò hauria de ser extensiu a tot el sector.

Tot el tema de formació, comunicació, comunicació institucional.
Crec que això també és un punt que és important, no?
, eixa trajectòria que vosté té, eixa experiència que puga aportar, perquè al final és un àmbit més, que no sols és els dels mitjans de comunicació tradicionals, sinó eixa comunicació institucional que també té unes característiques especials.

I, després, sobretot, ací ha hagut qui ha dit que ja vorem el que ens diuen que hem de fer.
Jo crec que ja sabem o deuen de saber què és el que volen que facen, que és vetlar perquè es complisca eixa llei que ja existix, que cal intentar ampliar l'espectre i ampliar fins a on arribem, eixa audiència, però sempre tenint en compte els valors i la pròpia llei, com siga el de la llengua, la llengua vehicular -crec que totes la tenim clara, és el valencià- i, per tant, explorar noves vies, sempre complint eixa legislació que ja existix.

Per tant, donar-li les gràcies i ànims en la funció que tenen per davant.
Gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora Blanes.

I és el torn d'intervenció del portaveu del Grup Parlamentari Vox.
Senyor Pascual, quan vosté vullga.

El senyor Pascual Pérez:

Gracias, señor vicepresidente.

Buenas tardes y muchas gracias por su comparecencia, señora Gimeno, en esta comisión de radiotelevisión valenciana.

Nos ha expuesto usted su currículum, pero también hay una serie de cuestiones que usted ha empezado un poco a… exponerlas también, que son cuáles son las atribuciones y los principios de actuación que tienen que acatar cada uno de los miembros del consejo audiovisual.

En este sentido, usted ya ha hecho una mención.
Me gustaría que explicase con un poquito más detenimiento lo que es para usted velar por el pluralismo político, la neutralidad y la honestidad informativa dentro de la coyuntura política actual que nos encontramos, viendo que hay gran variedad de partidos políticos, los grupos parlamentarios, ¿no?
, en estas Cortes que defienden intereses enfrentados e incluso algunas veces antagónicos.

Lo digo porque usted arrojó en las redes sociales en diciembre del 2018 una acusación ante Vox de la localidad de Zamora, donde decía que «no tenéis vergüenza.
Negáis la gravedad de la violencia machista -lo cual es falso-.
Acusáis a las mujeres de denunciar falsamente -lo cual es falso-.
Tratáis de desacreditar e incluso demonizar a quienes luchan por la igualdad y ahora os erigís en jueces salvadores».
Nos acusaba usted de oportunistas y de cómplices del machismo que mata.
Entonces, quería saber cómo entiende usted lo que es el pluralismo político y la neutralidad, porque creo que es algo fundamental en un miembro del consejo audiovisual.

Y también quería preguntarle una serie de cuestiones con respecto a las causas específicas de incompatibilidad recogidas en la Ley 10/2018, de 18 de mayo, a ver si esta vez tengo un poquito más de suerte, porque los anteriores comparecientes han hecho caso omiso, y las preguntas son: si usted tiene alguna condena o está encausada o acusada judicialmente por delitos contra la Administración pública, contra la Administración de justicia, las instituciones del estado, patrimonio, la libertad del orden público, el terrorismo u otros delitos dolosos graves; si usted está en ejercicio de cualquier cargo de elección o designación política con el ejercicio de funciones de dirección o ejecutivas en partidos políticos, en sindicatos y patronales empresariales, y si usted tiene directa o indirectamente intereses en empresas, ya sean audiovisuales, de cine, de video, de prensa, de publicidad, de informática, telecomunicaciones o de internet.

Y, por último, recordarle que su declaración está siendo grabada y, por lo tanto, constará también en acta.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señor Pascual.

Y ahora es el turno intervención del portavoz del Grupo Parlamentario Ciudadanos.

Señora Merino, cuando quiera.

La senyora Merino Peña:

Gracias, presidente.

Buenas tardes, señora Gimeno.

Muchas gracias por comparecer y explicarnos aquí cuáles son sus expectativas y su idea, y su…, bueno, ha transmitido ilusión por este nuevo reto, este difícil reto y, bueno, eso además se palpa en que realmente quiere aportar esa mejora en la sociedad para hacerla más justa y más igualitaria.
Y por esa parte yo creo que usted lo ha manifestado y es creíble en lo quiere transmitir aquí.

Ha dicho que es colaboradora… -bueno, ha dicho y hemos leído en su currículum- colaborada en diversos medios de radio y de televisión, cofundadora de revistas, imparte conferencias y charlas, imparte formación a profesionales del periodismo y a profesores sobre lectura crítica de los medios, tiene una doble licenciatura… Yo creo que es evidente que en lo que es el currículum y la experiencia coincido con la portavoz de Podemos, en que no lo parece -de Unidas Podemos- que lleva 32 años trabajando en este sector, pero bueno, está claro que ahí está y que la experiencia la tiene y el ejercicio de esa profesión.

Pero en su caso vemos que la especialidad, por su trayectoria profesional, es el tratamiento de contenidos con perspectiva de género.
Y me gustaría que pudiera concretar qué implica para usted resumidamente los contenidos con perspectiva de género en los medios de comunicación, radio, televisión y el resto de medios, y qué nota le pondría en la actualidad al cumplimiento de ese principio, de ese objetivo de dotar de perspectiva de género a los contenidos tanto en la televisión pública como en la privada.

Y, por otro lado, veo que es coautora del Manual de estilo por el trato de la violencia de género y el lenguaje inclusivo de la Unió de Periodistes y quería saber si ha podido leer el manual de estilo de los medios de comunicación públicos de la Comunidad Valenciana y qué opinión le merecen, y especialmente en relación con el tratamiento de los contenidos.

Y nada más.
Simplemente, la siguiente pregunta que le iba a hacer más o menos ya lo ha manifestado, que además de su experiencia y conocimientos en todo lo relativo a perspectiva de género, igualdad, etcétera, ¿qué más cree usted que puede aportar para en este consell audiovisual mejorar la sociedad a través de los medios de comunicación?

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señora Merino.

Y es el turno de intervención del Grupo Parlamentario Compromís.

Señora Àlvaro, cuando usted quiera.

La senyora Àlvaro Cerezo:

Gràcies, senyor vicepresident.

Senyora Gimeno, m'agrada el seu currículum.

Ens cal una perspectiva feminista als mitjans de comunicació, perquè aviso a navegants…, ja saben (inintel·ligible) … aviso a navegants, açò que estem avui per ratificar o no, no és solament sobre À Punt; és sobre tot l'espai audiovisual.
Ho diu la llei del Consell de l'Audiovisual i hui estem ratificant compareixences.

Li deia que ens cal una perspectiva feminista als mitjans de comunicació valencians, quan no molt lluny, encara esta setmana, hem vist titulars com ara -tal qual, eh?
- «a prisión la pareja de la mujer encontrada muerta».
Com si a les dones ens trobaren mortes perquè si, quan el que passa és que ens estan assassinant.

Cal molta feina en el llenguatge inclusiu, però també a l'hora d'aplicar la igualtat i, fins i tot, en la normativa, com ara els plans d'igualtat que ja són obligatoris des de abril, tot i que hi ha, per a vergonya pròpia i aliena, llocs on encara no es complixen.

Òbviament, no la faré a vosté responsable de tot, ni li encomane a vosté sola esta ingent tasca, però necessària.
Però sí que veig que en el seu currículum i amb el que he sentit avui ací pot ser d'una gran ajuda per a la consecució de la igualtat, també en l'àmbit dels mitjans audiovisuals valencians.

I necessitem de la perspectiva de gènere adreçada especialment a l'audiovisual.
No dubte vosté de fer arribar al si del consell allò que necessite i que considere que no es té en compte a l'hora d'aprofundir en este àmbit.

Vosté, igual que jo, haurà escoltat mil voltes allò de «es que no hay mujeres que hagan esto», o «és que d'açò no n'hi ha dones que sàpiguen», ho hem escoltant, ho escoltat massa voltes, inclús en esta comissió, però vosté com a membre de la Unió de Periodistes, doncs, pot combatre arguments amb, per exemple, eixa eina tan útil que tenen com és l'agenda d'expertes, que de ben segur que li podrà donar un bon ús des del Consell de l'Audiovisual.
Obrireu un camí i, de ben segur, ja li puc avançar que ací té un grup parlamentari, Compromís, que li donarem suport i estem disposats a ajudar-la.

I sols li faré una pregunta.
Vosté que ha treballat per tot el territori, com creu que es pot promoure la vertebració territorial des de l'àmbit de l'audiovisual?
Una també de les grans tasques no gens fàcils que a partir d'ara tindrà encomanades.

Moltes gràcies per la seua presència hui ací.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora Àlvaro.

Es el turno de intervención del Grupo Parlamentario Popular.

Señora Marcos, cuando usted quiera.

La senyora Marcos Puig:

Gracias, señor presidente.

En primer lugar, darle la bienvenida y las gracias por comparecer ante estas Cortes.

Bueno, le he echado un vistazo a su currículum, usted también lo ha expuesto a lo largo de su intervención aquí, y sí que me llamó mucho la atención.
La verdad es que creo que es bastante positiva su labor como investigadora social, su labor durante todos estos años y su experiencia en los medios de comunicación.

Y en ese sentido va mi pregunta: ¿qué puede usted aportar para fomentar la cohesión social en la Comunidad Valenciana?
Porque, en los últimos años, tanto en la Comunidad Valenciana como en España, y al parecer en el Grupo Parlamentario Popular, está habiendo una división entre ciudadanos, entre ciudadanos de primera y ciudadanos de segunda; entre ciudadanos que hablan castellano y ciudadanos que hablan valenciano, generándose enfrentamientos absurdos, a nuestro parecer y a nuestro entender.
Y me gustaría, si usted tiene algo que aportar o piensa que se puede aportar algo para fomentar la cohesión social y el fomento de la igualdad, y la no desunión entre valencianos.

Entiendo que no tienen ninguna incompatibilidad y que no tiene ninguna responsabilidad política en ningún partido político, y que se ha informado de todas las incompatibilidades.
Y, bueno, lo que sí que le quiero preguntar, y, ¡vamos!
, no tengo ninguna duda, si usted tiene conocimiento de cuál es la labor del Consell de l'Audiovisual, que no me cabe ninguna duda, pero se lo pregunto porque creo que usted tiene que ser muy consciente de que a partir de ahora no puede verter ninguna información de ningún partido político, ni para bien ni para mal, porque estaría incurriendo en la ley de creación del Consell de l'Audiovisual, del que la vamos a hacer miembro pasado mañana.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señora Marcos.

Es el momento del Grupo Parlamentario Socialista, que será ¿el señor…?

Señor Rubio, adelante.

El senyor Rubio Delgado:

Gracias, presidente.

Gracias, Anna.

Esto no es tan difícil, ¿eh?
, no es tan difícil, no se mete a nadie en la cárcel por estas cosas, se les mete por otras cosas, ¿vale?

Bueno, pues, Anna Gimeno Berbegal es una periodista, licenciada en Ciencias de la Información y diplomada en Sociología, amén de lo de la UJI.
Profesionalmente le precede un trabajo intachable.
Hemos estado repasando mi grupo y yo, mis compañeras y yo, y usted es periodista, el mejor oficio del mundo.
Para ser periodista hace falta una base cultural importante, mucha práctica y también mucha ética.
Usted aporta esos tres pilares que nombraba García Márquez en El País, en 1994.

Como ejemplo, voy a poner «El manual para el tratamiento de la violencia machista y el lenguaje inclusivo», redactado por usted y por Remei Castelló Belda.
Este volumen actualizó al manual de «Notícies amb llaç blanc», y se ha convertido en una herramienta indispensable para la mayor parte de las redacciones de medios valencianos.
Es para sentirse orgullosa, porque las mujeres ocupan solo el 20 % de los máximos cargos de dirección de los medios de comunicación valencianos.
En total, de las 214 posiciones de dirección y responsabilidad en estos medios, solo el 37,9 % de estos lugares están ocupados por mujeres.
Hay que señalar que más de la mitad de mujeres que ocupan estos 81 cargos superiores trabajan en À Punt.

Tanto en el caso de À Punt como en el Radiotelevisión Valenciana, de la Comunidad Valenciana, perdón, radio televisión de España, los lugares de responsabilidad están distribuidos de manera más igualitaria que en las empresas privadas.
Así, las cosas, con sus demandas y su mirada propia, con una nueva manera de hacer y de decir, la comunicación y el periodismo feminista ha llegado para quedarse.
Usted ha llegado para quedarse junto con lo que representa, y, sobre todo, para contarlo.
Por eso, le pregunto: ¿qué espera de esta nueva etapa y qué cree que puede aportar?

Y le vuelvo a repetir, en nombre de mi grupo, muchísimas gracias y bienvenida.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señor Rubio.

Y, ahora, señora Gimeno, tendrá 5 minutos para intentar contestar a todas estas peticiones que han hecho los señores diputados.

La senyora Gimeno Berbegal:

Molt bé.

Tractaré de ser breu en les respostes perquè em done temps a passar per totes les que puga.

Se m'havia oblidat inicialment dir que el currículum que vaig presentar era un currículum abreviat, centrat en allò que pensava que era especialment rellevant per a les funcions que hem de complir en el consell valencià.
He portat d'una còpia del currículum complet i, si vostés ho veuen convenient, el puc entregar en la comissió per tal que quede constància i si algú vol consultar alguna cosa, doncs, ho tinga en més detall.

En una de les qüestions que -crec- me sentiria molt satisfeta, si l'aconseguírem, seria simplement que els mitjans de comunicació, en matèria almenys de perspectiva de gènere, compliren les lleis.
Perquè legislació en relació a com s'han d'abordar estes temàtiques ja n'hi ha, i el problema és que com no estan tampoc molt desenrotllades -vullc dir-, estan les qüestions plantejades d'una manera molt ampla, molt general, doncs, queden un poc en l'aire, i moltíssimes vegades sense complir.

També parlàveu abans, per exemple, de la capacitat de sancionar del consell, cosa que serà complicada perquè la major part de la legislació que n'hi ha en relació als mitjans de comunicació no contempla sancions, únicament aquella que té a veure amb la lesió per exemple de drets de menors, en la que sí que estan un poc més lligades eixes qüestions.
Però, bé, ahí si podem fer complir les lleis en relació a la no-discriminació, per exemple, ja anirem bé.

Què significa per a mi vetlar pel pluralisme polític?
Jo crec que significa que les diferents visions, criteris, opinions, estiguen representades als mitjans de comunicació, especialment als públics, però també facilitar un espai audiovisual en el que tinguen cabuda mitjans de comunicació que tinguen perspectives diferents.
Eixa és per a mi la pluralitat.

Moltes vegades, a més, crec que és important potenciar i ajudar als mitjans més menuts, que normalment són els locals i que moltes vegades han d'acabar morint per falta de recursos perquè es considera que, com que són menuts, no tenen tanta transcendència com aquells que són capaços d'arribar a milions de persones alhora, i crec que també han de tindre cabuda, que allò local és fonamental perquè està molt a prop de la ciutadania i també s'ha d'incorporar i s'ha d'espentar.
Però, sobretot, vetlar per una cosa de sentit comú -vull dir-, per compliment dels codis deontològics de la professió periodística, i perquè les informacions i els continguts es preparen amb honestedat; i amb honestedat vol dir sense cap ànim d'enganyar, senzillament, sempre amb una intenció de busca de la veritat.

Després, per a contestar-li al Grup Parlamentari de Vox, no estic condemnada, no estic encausada, que jo sàpiga, i tampoc tinc cap càrrec polític ni sindical, etcètera, dels que ha esmentat.
Sí que vull dir-li que fa molts anys vaig comprar una participació d'una productora xicoteta; no ho recordava perquè no tinc cap càrrec ni capacitat de decisió, no he tingut mai cap benefici, no ho recordava, la veritat, i tenia previst consultar amb el lletrat de la comissió si…, com que sé que tinc, perquè m'he llegit la llei, dos mesos per a solucionar-ho, doncs, si és necessari solucionar-ho.

Respecte a continguts amb perspectiva de gènere i el llibre d'estil d'À Punt, sí que he de dir-li que no sols el conec sinó que em sembla un treball magnífic, que el problema que té és la dificultat de posar-lo en pràctica en el dia a dia, que requerirà molta formació del personal i també facilitats per a poder tindre, per exemple, més temps per a preparar les peces, etcètera, i el conec fins al punt que vaig participar activament en el procés d'aportacions i d'esmenes a l'esborrany que després es va aprovar; en certa manera perquè sempre he tingut una intenció de participar en els processos que fan que les pràctiques als mitjans de comunicació siguen tendents a eixe respecte als drets humans i a la no-discriminació, especialment pel que fa a igualtat de les dones.

I en relació amb quines coses es poden fer perquè la perspectiva de gènere s'incorpore.
Per a mi, incorporar la perspectiva de gènere és el fet que els mitjans no reproduïsquen una cultura de la discriminació de les dones, que no siguen part d'eixe sistema que les discrimina sinó que tallen amb això i tracten a les dones amb igualtat, amb respecte, i no es convertisquen en part d'eixe sistema que les fa mal, no?
, que alimenta eixa cultura del masclisme.

Crec que estaria molt bé eixa funció d'observatori, primer, per a fer un diagnòstic real i ben fet de com està la situació, i, després, incorporar la perspectiva de gènere, la formació en perspectiva de gènere en la universitat perquè qui ix de la universitat ja tinga eixa formació, que hui en dia encara no està i ens està costant molt; i també en l'escola per a fer -com dia abans-, eixa pota que no hem d'oblidar, i és fer una ciutadania exigent i crítica amb els mitjans de comunicació en tots els sentits, però en el de gènere també, perquè crec que és la millor manera que s'espente que els mitjans canvien i facen millor el seu treball a partir que la ciutadania els exigisca un treball millor fet.

El senyor vicepresident:

Senyora Gimeno, ja pot acabar perquè s'ha passat una miqueta més del temps.

La senyora Gimeno Berbegal:

I per acabar, la vertebració territorial.
Jo crec que és molt important la presència en tot el territori, mostrar els valors de tot el territori, mostrar la informació, i també establir vincles de col·laboració amb el periodisme local.

Bé, ho deixem ací.

Gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltíssimes gràcies.

M'ha sabut malament tallar-la però tenim un temps taxat.

La senyora Gimeno Berbegal:

No, no, no, té raó.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltíssimes gràcies per vindre i per estar ací amb nosaltres.

Compareixença de la señora Dolors López Alarcón

El senyor vicepresident:

Doncs, sí, donem la benvinguda a la senyora Dolors López Alarcón, li agraïm la seua presència ací, a les Corts, i tindrà 6 minuts per a exposar les seues propostes.

La senyora López Alarcón:

Moltes gràcies, pel seu temps, per la seua atenció… (Veus)

Deia que moltes gràcies, que bona vesprada, gràcies per la seua atenció, i gràcies per estar inclosos en este sector important de tota la ciutadania que ens importa als mitjans de comunicació i tenen raó perquè ens importen.

Realment, per a mi és un honor estar hui ací i formar parts, si escau, d'este primer Consell de l'Audiovisual perquè, per la meua trajectòria, ja saben que he format part del consell d'administració de Radiotelevisió Valenciana, i des d'ahí me n'ha adonat que no sols els dret a la informació, que és un dret constitucional, és important vigilar des dels mitjans de comunicació i sobre els mitjans de comunicació.
A més, els mitjans de comunicació, el que ix per les pantalles, el que s'escolta, és un agent socialitzador dels quatre que hi ha.
Hi ha quatre agents socialitzadors de la nostra població: la família, l'escola, els mitjans de comunicació i els iguals.

Nosaltres, els mitjans de comunicació, estem educant d'una manera informal la població.
A part de l'educació formal, existeix l'educació informal.
Vetlar des d'un òrgan com este que des dels continguts, siguen informatius, publicitat o ficció, continguts de tot tipus, el que estem vetlant, si vigilem realment que els drets, els valors se protegisquen, sobretot dels sectors més vulnerables, estem aconseguint la nostra obligació, i és educar a una societat que siga plural i que siga inclusiva.
Evidentment això no és fàcil, però ahí estem.

Jo tinc consciència que cada un de nosaltres, els que formarem -si vostés ho decidixen així- el Consell de l'Audiovisual, formem part d'un òrgan col·legiat en el qual se debatix, se discutix i se prenen decisions.
En eixe sentit intentarem que la pluralitat de les persones que conformarem eixe consell puga representar focus, mirades diferents, que completen un panorama i que enriquisquen.

Hi ha quatre articles, que conté que són des del capítol 1 y el 2, que ens atenyen, que ens pertanyen directament, que són el 4, el 5 i el 6, de les disfuncions, per suposat, sobretot les funcions que tenim i les nostres competències.
En eixos tres articles jo crec que se reflectix perfectament l'ànima de la llei i a més el que és la nostra responsabilitat.

Des d'ahí, i enllaçant en el que estava comentat de la importància dels mitjans de comunicació, ressaltar algun tret important per a mi, com és el que assenyala la llei respecte de la recomanació, de fer recomanacions per a tractaments, per exemple, d'informacions que puguen crear alarma social, etcètera.
És a dir, tot el que ha de vore en de quina manera se transmet la informació perquè es reflectisca, no sols pluralitat i veracitat en la mesura del possible, sinó que a més servisca a la fi social que tots els mitjans de comunicació tenen l'obligació.
A què estic referint-me?
A coses que poden ajudar o fastidiar, així de clar.
La manera que tractem una informació, per exemple el suïcidi, fa diferent el fet de poder previndre-ho o contagiar, el efecto muerte y el Papageno.

És a dir, recomanacions de tractaments, recomanacions i posada en marxa de codis deontològics perquè els professionals sàpiguen com enfrontar el que són problemes socials, no estic parlant de ningun problema particular, el suïcidi, per exemple, igual que la igualtat o la violència de gènere són problemes socials, no són ni particulars ni familiars, són socials.
La manera en què es tracta canvia totalment i fa d'un caràcter preventiu tot el que puguem treballar des d'ahí.
Esta responsabilitat ens compet a l'òrgan superior, que és el que regularà i vigilarà estos continguts.
No quedarà fora de la mesa del consell, els ho assegure, perquè estic convençuda, pel que he sentit, que tots i totes estarem ahí.

També està la transparència ben reflectida en eixe comité, i pense que tindre eixe fi i la possibilitat inclús que la ciutadania puga entrar dins del consell en un moment determinat, encara que no tinga vot, assegura la possibilitat de fer del Consell de l'Audiovisual una garantia per aconseguir uns mitjans de comunicació que realment contribuïsquen al que se'ls anomena com a serveis públics i agents socialitzadors d'una societat inclusiva.

A partir d'ara quede a la seua disposició per a les preguntes que vullguen.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora López.

Bé, en primer lloc, és el torn d'intervenció de la portaveu del Grup Parlamentari Unides Podem, senyora Blanes, quan vosté vullga.

La senyora Blanes León:

Moltíssimes gràcies.

I moltes gràcies, senyora López.

Jo crec que anem encaixant totes les peces, no?
I s'ha parlat molt, jo crec que hem posat en valor, també els dos anteriors compareixents, eixa pota de sociologia i s'ha parlat molt d'educació, i ací ve vosté un poc a posar eixa visió en l'educació, en el caràcter educatiu que han de tindre els mitjans de comunicació, la importància de les imatges, ja no en els àmbits més tradicionals, sols evidentment de la televisió, sinó en tots els temes de comunicació, de publicitat, etcètera, etcètera, per la importància que té com vosté ha remarcat, en com es tracten les coses, el seu efecte que puguen tindre, siga positiu o siga dolent, especialment en edats més primerenques com puga ser en la infància, també molt en l'adolescència.
Jo no sé vosté què opina sobre eixe sector de la població que moltes vegades té altres informes de d'accedir a la informació, altres mitjans en què es nodrixen, es nodrixen de dades i d'informació que no sempre estan tan controlades, i fins a on pensa que Consell de l'Audiovisual també pot incidir i pot vetllar per eixa veracitat que ha dit i per eixa transparència.
Per tant, doncs això, quina és eixa funció que podria fer vosté i la resta del consell, perquè, com bé ha dit, evidentment és un òrgan col·legiat i molt plural, com bé ha dit, a diferents formacions que poden aportar i poden complementar-se molt bé.

També té experiència, no?
Ací veiem la Conferència Permanent de l'Audiovisual Mediterrani.
Jo pense que pot ser que eixa experiència puga aporta-la també aquest consell.

I, per tant, bé, doncs un poc eixa seria la meua pregunta: com pot arribar a eixos altres mitjans d'informació i de comunicació que de vegades s'obliden, almenys des de, podríem dir, encara que ací és variat, però des d'un sector d'edat que podem estar ací que no sempre es té en compte, sobretot a la infància i a l'adolescència.

I simplement donar-li les gràcies i ànims per a fer el treball que poden tindre per davant tots els membres del consell.

Gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora Blanes.

És el torn del representant del Grup Parlamentari Vox.
Señor Pascual, cuando usted quiera.

El senyor Pascual Pérez:

Muchas gracias, señor vicepresidente.

Muchas gracias por su intervención y de su comparecencia hoy aquí, señora López, en esta Comisión de Radiotelevisión Valenciana.

Bueno, usted tiene un extenso currículum, no voy a calificarlo porque es muy extenso, muy amplio, tiene usted amplitud de conocimientos.

Entonces, lo que sí que quería preguntarle es con respecto a lo que usted ha estado comentando, porque sabe que todas las personas que optan al Consejo del Audiovisual pues tienen, al fin y al cabo, que cumplir con unos principios de actuación y unos fines del propio Consejo Audiovisual.

Y usted ha estado comentando que hay un problema social, ha comentado varios, ¿no?
, pero uno de esos problemas sociales es, como usted comentaba, la violencia de género, a nuestro entender mal llamada violencia de género, porque, a nuestro entender, debería de englobarse todo tipo de violencia y atacar a todo tipo de violencia, no solamente a alguna parte.
Pero, bueno, dentro de lo que cabe.

Como usted comentaba, comenta que los servicios públicos audiovisuales pues tienen que contribuir a esos servicios públicos, a ser esos agentes socializadores.
Entonces, quería preguntarle si usted va a velar precisamente por la independencia, la imparcialidad de los medios públicos y el cumplimiento de este servicio público.

Porque usted, como bien decía, ha comentado como un problema social lo de la violencia de género, pero hoy teníamos la noticia, salía que la justicia avala el cartel electoral de Vox contra los menores extranjeros.
Son un evidente problema social y político, y la Audiencia Provincial de Madrid se pronuncia y alega con que no se pueden prohibir unas ideas y aceptar otras tan criticables o más como éstas.

Entonces, quería preguntarle si usted, dentro de esos principios de imparcialidad e independencia de los medios públicos, va a luchar por el pluralismo, por todas estas, por atacar todos estos problemas sociales, como usted comentaba, para que los medios públicos sean servicios públicos y agentes socializadores, no solamente se va a centrar a lo que algunos determinados partidos le indiquen.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señor Pascual.

Es el turno de la portavoz del Grupo Parlamentario Ciudadanos.
Señora Merino, cuando quiera.

La senyora Merino Peña:

Gracias, presidente.

Señora López, muchas gracias por estar aquí y transmitirnos sus inquietudes y sus experiencias, su currículum, para que nosotros consideremos si tiene esa idoneidad para formar parte del Consell Audiovisual.

Usted es asesora de formación del profesorado y profesora de Primaria y de Formación Profesional, y también ha ocupado numerosos cargos políticos en la conselleria, en el ministerio, no sé, también ha sido concejal, me parece.
Pero ha formado parte del Consejo de Administración de Radiotelevisión Valenciana durante doce años, creo recordar.
Esto yo creo que ha quedado de manifiesto en su intervención, porque los demás comparecientes seguro que también son conocedores, pero creo que usted ha remarcado lo de que el consell es un órgano colegiado y que las decisiones se complementan y se equilibra entre la visión de todos sus miembros.
Yo creo que esto es un aspecto fundamental, que seguro todos son conocedores, pero se nota que ha estado en un consejo de administración de este estilo, porque esa visión de lo que es un órgano colegiado ha querido remarcarla, y es de agradecer, porque a veces parece que hemos oído en otras ocasiones comparecencias de miembros para otros consejos donde parece que el que tiene una formación y una experiencia se va a limitar a transmitir esa formación y experiencia únicamente, cuando un consejo rector o un consejo como éste, como el audiovisual, es algo mucho más amplio, donde la perspectiva y la amplitud de miras tiene que ser mucho mayor.
Y creo que eso lo ha demostrado usted, que es lo que pretende hacer, lo cual es de agradecer.

Y sobre todo a mí me ha gustado que le ha dado mucha importancia a la educación.
De todas las ideas y de los objetivos que tiene este consejo audiovisual, hay muchos, todos son importantes, desde la independencia, la transparencia, el pluralismo político, la perspectiva de género, que en la intervención anterior hemos hablado mucho, todo es importante.
Pero como un medio transmisor de educación a la población en general, y a los niños y las niñas en particular, lo que recoge el punto m, de ese artículo 4, me parece que tiene una labor fundamental y mucho trabajo por delante.

Me gustaría que me dijera alguna idea que pueda tener usted de cómo mejorar esa educación en valores y esa educación que pueda servirles a nuestros niños, sobre todo para, bueno, para vivir en este mundo globalizado, pero sin olvidarnos, pues eso, de los valores y de intentar lograr una sociedad justa e igualitaria a través de los medios de comunicación y de considerar que es un agente socializador, como ha dicho, y que de todas las vertientes que tiene me ha gustado la importancia que le ha dado a esa de velar por los derechos y los valores vía la educación de los menores.

Y nada más.
Simplemente agradecerle su asistencia.
Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señora Merino.

Es el turno de intervención del portavoz del Grupo Parlamentario Compromís.
Señora Álvaro, cuando usted quiera.

La senyora Álvaro Cerezo:

Gràcies, vicepresident.

I gràcies, senyora López.

Ens agrada comptar amb algú que puga comparar el que era estar al Consell de l'Audiovisual o el més semblant que hi havia cap als anys 2000 i que puga estar també presenten este nou consell que comença a caminar.
Espere que la propera volta que parlem em corrobore que són la nit i el dia, perquè òbviament no ens agradaria tornar a l'anterior, que vosté segurament coneixerà molt millor del que tots nosaltres ens puguem imaginar.

Tot i així, pensem, des de Compromís, que es pot i es deu ser crítics també amb els mitjans de comunicació, i més que amb els mitjans de comunicació, amb aquells que són els seus responsables.
Però dins d'eixa crítica, no hem d'oblidar mai que estem construint, quan altres es van dedicar a deconstruir o a destruir, i que hi ha molta feina a fer.

I voldria preguntar-li, per exemple, com creu vosté que s'hauria d'enfocar allò que diu l'article 5, les funcions del consell audiovisual; el punt 6, vetllar perquè es desenvolupen sinèrgies entre la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació i la xarxa de prestacions públiques, locals i comarcals, un punt que ja li dic i ja li avance que a Compromís no ens passa per alt i sobre el qual volem insistir prou.
O també la llei contempla que el consell audiovisual ha de crear i gestionar l'oficina de la defensa de l'audiència, que no és poc, que no és poc.

Avisem, avisem que hi ha molta feina per davant, que calen moltes ganes per a mamprendre-la, que segur que vosté té d'eixes ganes i, a més, li afegix experiència i per a nosaltres és un valor.

Sols ens queda desitjar-li molta sort i encert.

Gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora Àlvaro.

Sería el turno de la diputada del Grupo Parlamentario Popular.
Señora Marcos, cuando usted quiera.

La senyora Marcos Puig:

Gracias, señor presidente.

Bienvenida, señora López, y muchas gracias por su comparecencia y por su exposición.

Desde el Grupo Parlamentario Popular, quiero que sepa que nosotros creemos que usted tiene mucho que aportar aquí, en este consejo audiovisual, muchísimo, sobre todo por esa pata que a nosotros nos parece fundamental que es la educación, la educación en valores.

Me quedo con una reflexión que ha hecho usted, que me parece importantísima, y es la responsabilidad que tienen los medios de comunicación a la hora de educar también.
Nosotros creemos que la educación en valores es cosa de los colegios, pero es cosa también de la familia y, sobre todo, también es cosa de los medios de comunicación y de ahí la responsabilidad de los mismos en esto, ante esta crisis que nosotros consideramos que hay una crisis de valores tremenda en esta sociedad, en la Comunidad Valenciana y en España.

Mire, para nosotros educar es formar individuos con criterio propio, sin manipulación, para que luego, en el futuro, puedan elegir en libertad su ideología y su forma de vida.
Y, por eso, es importantísimo eso que usted ha dicho que la forma en la que se informe a los individuos va a influir mucho luego en su manera de actuar.
Y nosotros creemos que la manera de actuar de los individuos es que sean informados para luego poder elegir en libertad, tanto en su vida persona como su vida profesional.

Así que yo le deseo la mayor de las suertes y que sea usted una de las personas responsables en eso, en educar en valores y en libertad, a través de los medios de comunicación.

Gracias.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señora Marcos.

Sería el turno de la portavoz del Grupo Parlamentario Socialista.
Señora Caballero, cuando usted quiera.

La senyora Caballero Hueso:

Sí, gràcies, senyor president.

Senyora López, benvinguda.
Moltes gràcies.

I jo la veritat és que les ganes són que, més que preguntar-li pel Consell de l'Audiovisual o del que vosté ha parlat, jo estaria encantada que ens contara quina diferència hi ha entre l'antic consell de l'administració i l'actual Consell de l'Audiovisual, però no és adient.

Aleshores, m'alegra que hi haja una persona amb experiència en l'antiga televisió valenciana.
Però, insistisc, el Consell de l'Audiovisual no és sols el control del contingut o de les paraules o del llenguatge en À Punt; és el control a tot el sector audiovisual.
I, jo aniria més enllà, parlem del sector públic, clar que sí, però jo crec que tenim en les nostres mans ficar la hoja de ruta perquè també els mitjans privats vagen emmotlant -i entenga'm la paraula emmotlar- perquè siguen conscients de la cultura de la diversitat, que siguen conscients de la cultura del servei públic, però en la informació, que, per una volta per totes, se deixe de manipular en la informació.
Perquè un pot tindre criteris i opinions personals i això no l'allunya de la imparcialitat a l'hora de fer el seu treball.
Perquè cadascú de nosaltres tenim una professió i tenim una opinió i jo estic segura que hi ha…, jo soc periodista, com vosté sap, i hi ha periodistes que tenen una opinió personal o un criteri personal respecte a una cosa concreta, però fan el seu treball amb la màxima professionalitat.
A partir d'ahí, entenc, tant vosté com la resta de membres del Consell de l'Audiovisual, que complixen tots els requisits perquè, si no, no estarien ací, no estarien ací.

I m'agrada una cosa molt del seu currículum.
Abans, en altre membre del Consell de l'Audiovisual, hem vist com era una professora que tenia molta relació amb els alumnes.
Vosté, a més d'alumnes d'una certa edat majoritària en la universitat, està en contacte en primària, està en contacte en FP, està en contacte en persones adultes… Jo crec que això enriquix molt i, com bé vosté ha dit, açò és un òrgan col·legiat en què cadascuna de les seues opinions, tant la seua com la de la resta de membres, estic segura que faran que les decisions i els treballs del Consell de l'Audiovisual siguen per a millorar tot el sector.
I, si no, ja sap, en esta comissió -vosté també coneix esta comissió-, en esta comissió estarem per a ajudar, però també per a contribuir.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora Caballero.

Senyora López, tindrà 5 minuts per a intentar respondre a totes les preguntes que li hagen fet.

La senyora López Alarcón:

Vaig a vore si puc.

Començaré per l'última part.

Moltíssimes gràcies a totes i a tots.

Cada vegada que jo parle de mitjans de comunicació, estic parlant de públics i privats.
I, quan faig referència expressa al servei públic i al caràcter públic d'un mitjà, ho dic.
Entenc que és tot el que apareix per la pantalla o se sent, siga privat o públic, està formant o deformant i ahí està la tasca.
Estic absolutament d'acord amb vosté en el tema que cada un pot tindre la seua forma de vore el món o la seua opinió inclús, però hi ha només una manera de poder informar, que és l'honesta, que és l'objectiva i es la de respectar totes les normes que tenen a vore amb el dret a la informació, evidentment.

Continue parlant d'una cosa que no he pogut desenrotllar, clar, no me donava temps al principi, que era la informació a l'adolescència, l'accés a la informació.
Quan estic parlant dels mitjans de comunicació i de la importància, als ser agents educatius, agents d'educació informal, estic parlant també de continguts expressos i voluntaris destinats a la infantesa.
Efectivament, el col·lectiu o la franja d'edat d'adolescents i infantesa són especialment vulnerables en si mateix, per definició; però, a més, és la pandèmia el moment en què ens hem adonat de la importància que poden tindre els mitjans de comunicació entrellaçats en l'educació.
Els continguts que es poden treballar des dels mitjans de comunicació facilitarien, facilitaran -perquè estarem ahí- el treball en coordinació amb els centres educatius.
Perquè no podem tindre uns mitjans de comunicació que no tinguen continguts formatius i educatius, perquè una de les funcions, que és la formativa, estaria abandonant-se.

Aleshores hem de treballar i vetlarem per això -i, si no, vostés, per favor, ens ho recorden-, vetlarem perquè des de les televisions, des de les radiotelevisions, siguen públiques o privades, es comencen a treballar, coordinadament en educació, continguts que servisquen, d'una manera coordinada, en el currículum formal i informal de la nostra adolescència i protegisquen, des d'eixa forma que està expressament en l'article 4 reflectida, de poder desenvolupar -i ahí conteste una altra pregunta- un esperit crític que permeta filtrar i pensar amb criteri propi allò que s'està rebent, està reflectit en la llei.

Després, de quina manera se faria això?
Evidentment, ha de haver-hi una coordinació, conveni de coordinació en educació, per a poder desenvolupar eixos continguts.
I el que té a vore, per exemple, en idees per a portar endavant, jo diria que, tenint clar que això s'ha de fer, evidentment, el que cal fer és posar en marxa convenis de col·laboració o el que (inintel·ligible) … Torne a dir, som un òrgan col·legiat, ho serem, i això significa que haurem de treballar.

Recorde també que hem de tindre un xicotet temps encara per a la constitució del reglament i, a partir d'eixe moment, és quan podrem posar-nos en marxa.
Tot el que vostés, a través de les preguntes estan comentant-nos, ens servirà, de ben segur, per a poder treballar eixe reglament intern de funcionament.

I, a més, dir que el tema de la…, a la millor, de la imparcialitat s'entén millor des de la pluralitat.
M'explique, moltes vegades és difícil, si no estem pensant que estan tots els sectors implicats presents, parlar d'una cosa a nivell d'objectivitat, si no estan totes les parts representades.
Què vull dir amb això?
Que el fet d'aconseguir uns mitjans de comunicació, sobretot els públics, que representen tota la societat està garantint una pluralitat, però també una imparcialitat, perquè la gent té elements per a poder decidir què és el que està pensant.

Comentar, a més també, que hi ha una vessant important d'este Consell de l'Audiovisual, que és la de la sinèrgia, la d'en tots els altres òrgans que puguen ser d'altres autonomies, també de la Unió Europea, o altres que siguen estatals.
Per què dic açò?
Perquè hi ha organismes públics, per exemple del Mediterrani, que excedixen eixa Copeam, i que sí que estan treballant la vigilància dels consells de cada una de les radiotelevisions públiques del lloc que siga, i que és un òrgan superior que permet la sinèrgia cultural de tota una àrea, no?
I això sí que ens permetria poder treballar i poder contrastar continguts, idees, formats, etcètera.

Bé, jo crec que ja me n'he passat, president.

El senyor vicepresident:

Sí.
Se n'ha passat una miqueta, però no massa.

Ha sigut un plaer tenir-la ací i moltes gràcies, li tornem a agrair la seua presència ací.

La senyora López Alarcón:

Gràcies a vostés.
(Pausa)

Compareixença del senyor Àlvar Peris Blanes

El senyor vicepresident:

Seria el torn d'intervenció del senyor Àlvar Peris Blanes, que li demane, per favor, que s'acoste ací a la taula.

Molt bona vesprada.

Tindrà vosté 6 minuts per a comentar les seues apreciacions.
(Inoïble) …

Doncs, quan vosté vullga.

El senyor Peris Blanes:

El micro està obert?
Sí.

Bé, moltes gràcies.

Bona vesprada a totes i a tots, especialment a les diputades i diputats d'aquesta comissió i a la resta de candidates i candidats a formar part del Consell de l'Audiovisual de la Comunitat Valenciana.
I la veritat és que és un honor haver sigut proposat per a formar-ne part.

Voldria començar la meua intervenció reforçant la necessitat que té la societat valenciana de disposar finalment d'un consell de l'audiovisual, un instrument imprescindible per a l'efectiva ordenació, consolidació i impuls del sistema audiovisual valencià.
Els que estem ací coneixem de ben segur la llei, les seues funcions, però no vull estar de recordar algunes de les línies d'actuació que em semblen rellevants i complementàries a allò que s'ha dit ací hui durant la sessió.

Per exemple, l'ordenació i actualització del sistema de televisió local i autonòmic de caràcter privat, així com el disseny del mapa de la radiodifusió digital al nostre territori i la distribució i repartiment de llicències, un fet que encara està pendent; l'impuls del sector audiovisual propi, una indústria estratègica, d'acord amb el que diu la normativa europea, tant pel que fa a nivell econòmic com cultural; la consolidació, promoció i millora del projecte de plataforma pública de mitjans audiovisuals, que se substancia en la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació i en la SAU i que està en fase de creixement, com no pot ser d'una altra manera; o, per exemple, garantir la llibertat d'accés a la ciutadania, coses que ja s'han dit, a una informació plural, diversa i honesta, amb especial menció perquè els serveis de comunicació audiovisual es duguen a terme en valencià, tenint en compte la posició d'inferioritat que disposa la llengua en el conjunt de l'oferta mediàtica, i que totes aquestes funcions es facen des d'un organisme públic com el que ens trobàvem ací parlant o debatent.

Tenint en consideració aquests paràmetres, la meua trajectòria professional pot ser útil per a desenvolupar les tasques en el consell per diversos motius.
En primer lloc, la meua experiència com a docent de la Universitat de València de forma ininterrompuda des de 2003, tant en la llicenciatura i, posteriorment, grau en Comunicació Audiovisual, on he impartitsobretot classes de ràdio; com en el màster oficial en continguts i formats audiovisuals, on m'he encarregat de guiar als estudiants en el disseny i desenvolupament de projectes audiovisuals per a la indústria; i també en el màster de nous periodismes, comunicació política i societat del coneixement, que m'ha permés conéixer tot açò, vull dir, m'ha permés conèixer en profunditat el sector audiovisual valencià, saber quins són els seus punts forts, també els punts dèbils, les seues necessitats i els reptes futurs.

Un coneixement que he pogut ampliar i consolidar durant els anys que he estat coordinador de pràctiques externes del grau en comunicació audiovisual, entre el 2017 i el 2019, en els quals he pogut treballar colze a colze amb el sector.
Però en especial pel que he pogut desenvolupar a les investigacions i treballs acadèmics que he publicat en revistes científiques i llibres col·lectius i que he realitzat durant pràcticament els darrers 20 anys, moltes de les quals s'han centrat en analitzar el sistema audiovisual valencià des de diferents perspectives, i que he pogut dur a terme gràcies a la participació en diversos projectes de recerca finançats per diferents administracions públiques: universitat, Generalitat, ministeri.
L'últim dels quals, precisament estem treballant en ell des de fa poc de temps, dedicat a l'estudi dels processos de creació i difusió de les anomenades fake news i la desinformació.

Precisament, dos d'aquests projectes, els vull comentar que ens ha permés fer una fotografia del sistema audiovisual valencià en dos períodes molt concrets, 2010 i 2019, que això va donar fruit a dues publicacions que, modestament, són referència en la matèria perquè abracen tot el conjunt de l'oferta mediàtica valenciana.

Per acabar, no voldria oblidar-me de la connexió amb el món professional de la comunicació, primer com a periodista de Ràdio 9, la ràdio pública valenciana, entre 2001 i 2003, i després amb tot un seguit de contribucions en forma de tribunes i textos divulgatius que he pogut publicar tots aquests anys en diverses revistes, periòdics, en paper i en digital.
Per tot plegat, considere que puc tindre molt a dir en aquest consell, si tinc l'oportunitat de ser escollit.

Pel que respecta a l'impuls i redacció d'informes i estudis sobre el sistema audiovisual valencià, per l'aprofundiment en les relacions amb les universitats valencianes, els departaments de comunicació de les quals conec de forma ben estreta per la meua condició actual de secretari de departament a la meua universitat, i per la relació de col·laboració que hem mantingut amb professors col·legues, professores, durant els darrers anys en projectes i altres activitats com…, per exemple, una de les que estic més orgullós és el talent audiovisual universitari, que organitzem amb À Punt totes les universitats valencianes públiques més el CEU-Cardenal Herrera, perquè els alumnes puguen presentar projectes per a la indústria.
S'ha fet recentment la tercera edició que férem en l'UJI de Castelló i la veritat és que és una experiència fantàstica per a les i els estudiants poder fer eixos projectes i poder-los presentar.

I contribuir, per últim, a que el conjunt del sistema audiovisual valencià puga dotar a la ciutadania d'un esperit crític i exigent amb la comunicació que reben, entre moltes altres tasques que segurament ens seran encomanades quan el Consell de l'Audiovisual comence a treballar.

Els mitjans audiovisuals, ja s'ha dit ací, ho ha dit la professora López, són agents performatius -ella dia socialitzadors, però al final és el mateix- de manera que la societat que volem dependrà en bona mesura de la representació que ens facen eixos mitjans de nosaltres mateixa, que serveixen com un espill de nosaltres.
Per tant, d'ahí la importància que tenen i que, efectivament, és un element clau en el desenvolupament d'una societat democràtica i moderna com la que aspirem a ser i que som en realitat.

Així que res més.
Moltes gràcies per la seua atenció, quede a la seua disposició per a preguntes o comentaris que desitgen fer-me.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, per la seua exactitud en el temps, senyor Peris.
(Veus)

Lo tenía medido.
(Rialles)

En primer lloc, seria el torn d'intervenció de la portaveu d'Unides Podem.
Senyora Blanes, quan vosté vullga.

La senyora Blanes León:

Moltes gràcies.

Bé, he de dir-li que, després de l'aclaparador currículum, agrair eixe resum que ara sí que ens ha fet un poc centrar-nos.
Perquè, evidentment, tota la tasca que porta realitzant i tots els treballs d'investigació, etcètera, etcètera, jo crec que són un aval que té, evidentment, per al que és la proposta que s'ha fet ací, a aquesta comissió, perquè forme part d'aquest consell.

Sí que m'agradaria remarcar, perquè vosté també ho ha fet, perquè s'ha parlat molt del tema dels informatius, de la importància de la informació -que crec que és fonamental- però altres tasques, com puga ser el tema de les llicències que molts municipis estan des de tantíssims anys…, que eixa necessitat d'eixa regulació de l'adjudicació de les llicències, jo pense que és una tasca que tenen per davant que hem d'abordar sí o sí de manera urgent; el tema també de la proposta de nomenament per al consell rector.
O siga, hi ha tasques que tal vegada no se li han donat ací tanta importància, però que pense que són fonamentals i sí que m'agradaria remarcar-les, ja que vosté és l'últim compareixent, centrar-nos un poquet en cosetes que crec que igual no s'han parlat tant.

Després, bé, vosté ha fet menció a la importància que té la llengua, el cuidar una llengua que es troba en una posició d'inferioritat i, per suposat, perquè la llei així ho marca, és la llengua vehicular de la radiotelevisió pública.
Però pense que també, tal com marquen les directives europees, inclús, el que és treballar pel foment de les llengües que es troben, bé, doncs, en eixa situació d'inferioritat i de perill.
Per tant, jo crec que ahí n'hi ha que continuar treballant.
Sí que el que us competeix directament que puga ser en la pública, però també pensem que hi ha que fomentar i que hi ha que incentivar l'ús de la pròpia llengua en els mitjans també privats.

I preocupar-nos per eixa societat castellanoparlant que no pot tindre accés, però no de la manera de evitar-li, d'alguna manera, el que puga accedir a ella, sinó tot el contrari, sinó que fomentar-la perquè puguen accedir d'una manera igualitària, també en este cas, com a la resta de valencianoparlants.

Després, vosté no ho ha mencionat, però sí que, com li dic, sí que m'agradaria remarcar també…, perquè parlem del sector audiovisual i pensem que aquest consell -no sé el que opina- també s'ha de preocupar i ocupar precisament d'incentivar a eixes productores de ficció perquè es generen continguts de qualitat, continguts que aporten, precisament, tot el que s'està parlant durant aquesta vesprada, eixos continguts tenint en compte les qüestions de gènere, tenint en compte el llenguatge inclusiu, als sectors més vulnerables.
I, evidentment, que tinga eixa capacitat de cohesió social i també, des de l'àmbit de la ficció pel que diem, per la importància de generar eixos continguts especialment en població i en edats com puga ser la infància i l'adolescència.
No sé què pot aportar i què podem treballar perquè això es tinga en compte també des del propi consell.

Gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora Blanes.

Sería el turno de la intervención del portavoz del grupo Podemos.
Señor Pascual, cuando quiera.

El senyor Pascual Pérez:

De Podemos, no.

El senyor vicepresident:

¡Ay!
, Podemos, perdón.
(Rialles)

El senyor Pascual Pérez:

Precisamente…

El senyor vicepresident:

¡Ay!
, estamos a última hora de la tarde.
Sí, del Grupo Parlamentario Vox.
Señor Pascual, perdone el error.
(Rialles) (Se sent unes veus que diuen: «Pero está ya cansado» «Vaya»)

Que ya estoy al tanto de nombraros ya… (Veus) Es la vejez, es la edad, no pasa nada.
Cuando usted quiera, señor Pascual.

El senyor Pascual Pérez:

Muchas gracias, señor vicepresidente.

Bueno, buenas tardes y muchas gracias por su comparecencia y exposición, señor Peris, en esta comisión de radiotelevisión valenciana.

Bueno, tiene usted, como bien ha comentado mi compañera de Podemos, tiene usted un extenso currículum, pero, al igual que a todos los comparecientes anteriores, quería preguntarle con respecto a lo que son los saberes, los quehaceres, de los principios y los fines como miembro del Consejo Audiovisual, al cargo que usted opta aquí.

Entonces quería preguntarle, con respecto al…, como bien ha comentado usted, quería preguntarle si el fomento del valenciano, a su entender, entra en conflicto o no con peculiaridades lingüísticas que se dan en la Comunidad Valenciana, como una de ellas es…, porque una de las funciones que tiene el Consell Audiovisual precisamente es el de reforzar la identidad y los rasgos culturales y lingüísticos de la Comunidad Valenciana.
Y usted, como bien sabe, supongo que sabe, existe el caso del sur de la provincia de Alicante en el que se habla mayoritariamente español y nunca se ha hablado el valenciano y esto, al fin y al cabo, son rasgos culturales y lingüísticos de la Vega Baja y, por lo tanto, rasgos culturales y lingüísticos de la propia Comunidad Valenciana.
Y quería preguntarle sobre si estas cuestiones, en su entender, entran en conflicto.

También, revisando su currículum, quería preguntarle con respecto al conocimiento de idiomas.
Usted, no sé si es que a lo mejor no se podía incluir en el currículum vitae normalizado, pero no incluye el valenciano como una de las lenguas que usted conoce, lo cual me ha llamado la atención.
Sí que añade el catalán, pero no el valenciano, (rient) entonces me ha llamado la curiosidad.
Quería preguntarle el porqué de esto, si es que a lo mejor entiende usted que con el catalán, o especificando que sabe catalán, ya es suficiente.
No lo sé, aclárenoslo, por favor.

Y también quería preguntarle, con respecto a las cuestiones, a las causas específicas, de incompatibilidad, como también he hecho con los anteriores comparecientes, con respecto de la Ley 10/2018, del 18 de mayo, en el que tengo que preguntarle directamente -porque estamos viendo si su nombramiento a ver si es pertinente- si está usted…, si tiene alguna condena o está encausado o acusado judicialmente por diferentes delitos que vienen recogidos en la ley; si está usted en el ejercicio de cualquier cargo de elección o designación política o en el ejercicio de funciones de dirección ejecutiva de partidos políticos, sindicatos, patronales de empresarios; y si usted tiene, directa o indirectamente, intereses con empresas audiovisuales, de cine, video y de tal, según viene recogido en la ley.

Y nada más.
Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señor Pascual, diputado de Vox.

Y ahora es el turno de la portavoz del grupo parlamentario…, no, no, si ya dos veces no.
(Rient) El turno de la portavoz del Grupo Parlamentario Compromís, ¡ay, madre mía!
, (rialles) Ciudadanos, Ciudadanos, y eso que es de los míos, ¿eh?
(Veus) Señora Merino, cuando quiera.
No me lo estoy ganado hoy, ¿eh?
Cuando usted quiera, señora Merino.

La senyora Merino Peña:

Gracias, presidente.

Muchas gracias, señor Peris, por su comparecencia y por sus palabras aquí explicándonos cuáles son sus proyectos, resumiendo un poco su extenso currículum.

Yo, al leer su currículum, pensaba que nos mencionaría algo que me parece que ocupa gran parte de su formación o de su experiencia profesional, que es todo lo relacionado con los procesos de movilización política, discursos en campañas electorales, análisis de elecciones en televisión.
Me parecía que ocupaba gran parte de…, y no lo ha mencionado.
De hecho, aun no me he dado ni cuenta y ha sido muy rápido.

Acerca de esto, yo le iba a hacer alguna pregunta porque ahí tenemos uno de los puntos, de los objetivos o principios que tiene que cumplir el Consell de l'Audiovisual, es el de velar por el pluralismo político, la neutralidad, la honestidad informativa y también el de independencia e imparcialidad.
Yo creo que usted, con su trayectoria profesional, nos podría decir cómo ve actualmente a los medios de comunicación en lo que respecta a estos objetivos o principios que tienen que llevarse a cabo y se tienen que conseguir, si cree que estamos lejos de conseguirlos y qué se puede hacer por mejorarlo.

También si ha podido ver los informes trimestrales elaborados por la consultora GFK, de análisis de pluralismo político-social en el ámbito audiovisual valenciano, y qué opinión le merecían los resultados que estos informes reflejan.

Y yo, no sé si es cosa mía, a mí me da la impresión, coincido…, ha empezado usted diciendo que la necesidad de que existiera por fin, que se pusiera en marcha, que lo llevamos reclamando mucho tiempo porque es necesario, este consejo audiovisual que mejore el efecto que los medios de comunicación pueden tener en la sociedad en general y que transmitan los valores que todos deseamos que se transmitan y no otros.

Y a continuación ha dicho un par de cosas que a mí no quiero que me preocupen, pero me han preocupado un poco.
Porque ha hablado muy rápido sobre la necesidad de conceder en el panorama audiovisual valenciano las licencias, el mapa autonómico audiovisual valenciano, si me pudiera concretar un poquito más a qué se refiere concretamente.
Yo ya sé que es una labor que está por hacer, pero me da la impresión -y quizá, repito, es una impresión mía- de que esto y en el tema del valenciano ha querido pasar como un poco de puntillas, pero dejando claro que esos son dos temas muy importantes para usted.

Yo, en esto, tengo que coincidir, en todas las comparecencias esta tarde no he dicho nada del tema, pero en esta ocasión tengo que coincidir con el diputado de Vox en que me parece que, como dice uno los puntos de los fines, es necesario la difusión y el conocimiento del uso del valenciano, según lo que dice la ley de política lingüística, el marco de la política lingüística de la Generalitat, pero me ha parecido demasiado excesiva su intención de que los medios públicos y privados…, da la impresión de que quiera que todo sea en valenciano.

Y eso me parece que es algo excluyente, ya no solamente por la gente de la Vega Baja, como ha dicho mi compañero, sino porque en la Comunidad Valenciana y sus habitantes existe una gran diversidad, existe o queremos que exista una libertad para comunicarse tanto en lo que uno comunica con lo que recibe y creo que eso es rico también y no debería ser nunca algo excluyente.
Me gustaría que concretara estos dos puntos, por si mi preocupación es infundada o… yo tengo que preocuparme.
Espero que no sea así.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señora Merino.

Y ahora es el turno del Grupo Parlamentario Compromís.

Senyor Nadal, quan vosté vullga.

El senyor Nadal Sendra:

Moltes gràcies, senyor president.

Moltes gràcies, senyor Peris, per vindre a esta, que és sa casa i donar-li l'enhorabona per entrar en este Consell de l'Audiovisual.

Del seu currículum jo crec que hem parlat tots.
Jo tampoc no voldria centrar-me exactament en…, perquè realment és molt extens i toca molts temes.
Jo crec que el més important de tot, a banda de parlar de la relació entre els mitjans de comunicació i política que parla bastant, els mitjans de comunicació i la construcció d'identitats, que és molt important també, sobretot el que ha estudiat vosté del nacionalisme espanyol i tot allò dedicat…, que ha fet vosté, sobretot les seues investigacions i els seus treballs, que sobretot el més important és que estan la majoria dedicats al País Valencià, que és el que mos interessa en este tema del consell de l'audiovisual.

N'hi han algunes bastant suggeridores, de les investigacions o dels cursos que vosté ha fet, però els quals aprofitaria per a preguntar-li…, per a donar-li veu i per a preguntar-li.
Un que ha fet és el d'una assignatura que es va dir «la televisió que vindrà», com un poc la televisió del futur, i pensem que és interessant… I en alguns altres que ha fet vosté com la de la televisió de la crisi davant de l'abisme digital o continguts audiovisuals en la multidifusió digital de proximitat pense que són temes que enllacen molt bé amb què és el que volem fer ací.

En este sentit, volia preguntar-li pel desinterés de la gent jove pels mitjans de comunicació clàssics en general, com es pot aprofitar el tema multiplataforma per a donar impuls a les ràdios i a les televisions, els mitjans més clàssics dins de l'audiovisual, i com pot haver esta interacció perquè siga positiva.

Pense que un altre punt molt important en este consell és el tema de les llicències de l'audiovisual, de revisar les llicències o de revisar els plecs de condicions per a donar-ne de noves.
Pense que tenim un mapa de l'audiovisual realment estrany, en què realment hi han moltes empreses que no complixen amb la legislació vigent i després tenim, per exemple, moltes empreses que tenen llicència, però no estan exercint, amb la qual cosa estan llevant-los la llicència a altres que sí que podrien exercir.

Després tenim un mapa tant radiofònic com televisiu on el valencià no arriba ni al 5 %, amb la qual cosa estan conculcant-se els drets de la gent valencianoparlant perquè en els mitjans privats sobretot, però també en molts públics no s'està respectant el valencià i pensem que és una bona faena que podria fer vostés ahí.

I és important en este cas la implementació, com parlem sempre.
En moltes qüestions polítiques la implementació de clàusules socials, que vosté supose que estarà d'acord amb mi, i ho hem parlat abans, tant des de la perspectiva de gènere com de la perspectiva del creixement mediambiental sostenible, com, en este cas, seria important també des de la perspectiva de la llengua.

Per últim, jo volia acabar i parlar-li d'una cosa que no ha parlat encara ningú ací, no hem parlat molt en esta comissió, però pense que de cara al Consell de l'Audiovisual seria interessant que es plantejara el tema, que és el tema dels mitjans de comunicació comunitaris o… sobretot ràdios comunitàries, que tenim un problema molt gran des de la transició, que es van eliminar moltíssimes ràdios comunitàries d'iniciatives populars.
I recorden que les ràdios comunitàries van més enllà, és un tercer espai radiofònic…, radiofònic o de mitjans de comunicació que pot ser general hui en dia, que va més enllà dels mitjans de comunicació privats o els mitjans de comunicació privats i… els mitjans de comunicació que tenen a vore amb l'estat, no?
, els públics que serien estatals, van més enllà dels estats i més enllà de l'àmbit de lucre.

Coneixem Ràdio Klara, coneixem altres ràdios que sí que s'han legalitzat pel fet que Nacions Unides va apercebre Espanya perquè no estava fent res per les ràdios comunitàries, encara que sí que el govern del Botànic ha tret algunes llicències, doncs mosatros mos agradaria, amb molt d'interés, potenciar el tema de les ràdios comunitàries i de la comunicació sense ànim de lucre i que no estiga controlada per l'estat.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor Nadal.

Sería el turno de intervención de la diputada del Grupo Parlamentario Popular.
Señora Marcos, cuando quiera.

La senyora Marcos Puig:

Gracias, señor presidente.

En primer lugar, agradecer su comparecencia hoy aquí y felicitarle por su extenso currículum que, desde luego, lo es y, vamos, no hay duda de su conocimiento del sector audiovisual valenciano.

A mí me gustaría que usted profundizara en su currículum y que usted explicara…, porque he visto que forma parte de un grupo de investigación en la Universidad de Valencia, centrado en el análisis de los flujos de comunicación en los procesos de movilización política y ha hablado usted también en su intervención de la importancia de fomentar el espíritu crítico de los ciudadanos respecto a la información que reciben.

Me gustaría saber si hay alguna conexión entre ese proyecto de investigación y esa afirmación que usted ha hecho y preguntarle si esos conocimientos científicos qué tienen que aportar al Consell Audiovisual de la Comunidad Valenciana, que creo que sí que tienen que aportar, y mucho.

Me preocupa también algo de su intervención.
Algo se ha dicho aquí por parte de otros grupos parlamentarios.
A mí me preocupa no tener un consell audiovisual que vele por todos los valencianos.
O sea, a mí me preocupa que se haga una exclusión de los valencianos castellanoparlantes o incluso una exclusión de aquellas personas que han venido a vivir a la Comunidad Valenciana y que no conocen el idioma valenciano como tal.

Y por mi parte incidir en eso, en ese fomento del espíritu crítico de los ciudadanos respecto a la información que reciben cómo se puede adentrar dentro de lo que es el Consell Audiovisual de la Comunidad Valenciana.

Gracias.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias, señora Marcos.

Y sería el turno de la portavoz del Grupo Parlamentario Socialista.
Señora Caballero, cuando quiera.

La senyora Caballero Hueso:

Gràcies, president.

Senyor Peris, moltes gràcies per la seua presència i la seua extensa explicació.

Jo he de dir-li que quan vaig mirar el currículum, diguí: ui, un altre sabut de biblioteca.
I jo… la veritat és que jo tinc les meues reticències sempre que tots els membres d'un consell siguen sabuts de biblioteca, amb tot el respecte, eh?
, perquè jo ho dic segurament per enveja de no ser-ho jo.
Però és veritat que no, és veritat que sols amb les pràctiques que vosté…, de director de pràctiques que vosté ha fet i després que ja vaig vore que sí que ha tastat el periodisme des del carrer, ja vaig baixar un poc el nivell de crítica constructiva, sempre.

M'ha agradat perquè vosté ha sigut l'únic que ha parlat de la indústria estratègica econòmica, però també cultural, com una de les tasques del Consell de l'Audiovisual.

Però me preocupa un tema: estem parlant de continguts…, quan parlem de «industria estratégica cultural», estem parlant de continguts i hem de ser conscients que el Consell de l'Audiovisual, siga per a À Punt, siga per als mitjans públics municipals, siga per a qui siga, té la competència de vigilar continguts, inclús de revisar per suposat, de fiscalitzar, de proposar, però no de fer els continguts.
El Consell de l'Audiovisual no ha de fer els continguts ni d'À Punt ni de cap televisió ni de cap emissora de ràdio.
Per això estan les direccions de cadascun dels mitjans.

Li dia que ha sigut vosté l'únic que ha parlat del foment de la indústria també cultural i això, home, no es contradiu amb no fer els continguts, però a mi m'agradaria que un poc me contara com des del Consell de l'Audiovisual se pot fomentar la cultura como industria estratégica, sense ficar damunt de la taula què han de fer les televisions.

I com vosté és l'últim compareixent, he de dir-li que el perfil professional i personal de tots els membres del Consell de l'Audiovisual és variat, tant en allò professional per la teoria i la pràctica i també per les diferents generacions, que l'edat que algo que se… cura con el paso del tiempo, doncs que l'edat també és extensa i jo crec que és important.

Un dubte sols.
Parla vosté…, i això és més una cosa meua personal que del Grup Socialista, vosté en el seu currículum parla de la presència dels polítics als programes d'entreteniment televisiu.
Vosté pensa que és positiu o que és negatiu?
Que els polítics sols som polítics o també hem de transmetre la nostra part personal que no té a vore amb la tasca professional que estem fent en cada moment?

Gràcies.

I gràcies, president, pel temps que m'ha afegit.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora Caballero.
Però no ha sigut molt.

Senyor Peris, té 5 minuts per a intentar contestar les preguntes que li han fet.

El senyor Peris Blanes:

Moltes gràcies a totes i a tots per les seues preguntes i les seues inquietuds.

Començaré per…, com hi han alguns temes que s'han repetit, intentaré ajuntar-los i donar resposta a totes les qüestions.

Una pel que fa al tema de les llicències, que volia contestar-li a la diputada Merino.
No he volgut passar ràpid, simplement volia ajustar-me al temps.
No vull que tinga eixa sensació.

Efectivament, el tema de…, jo crec que s'ha dit ací, en tot el territori valencià tenim una qüestió no resolta, que és el tema d'executar i consolidar un mapa de la TDT local i autonòmica privada finalment que s'ajuste a la llei que se va crear en el seu moment i a la distribució de llicències, com ha exposat el diputat Nadal.
Crec que hi ha molts incompliments i crec que haurien de vetlar perquè això…, les empreses que tenen adjudicacions en eixe sentit compliren amb les seues tasques.
Això pel que fa a la televisió.

Pel que fa a la ràdio, és que encara està pendent.
I crec que és una qüestió important, peremptòria, perquè estem en una situació, com bé saben, d'alegalitat encara i, per tant, en esta transició de la digitalització també en la qüestió radiofònica crec que és important que comencem a donar eixes llicències, que les empreses puguen concursar, que siga un concurs plural, que hi haja pluralitat de veus, d'empreses i que se done resposta a les inquietuds, no només empresarials, sinó també comunitàries, com plantejava també el diputat Nadal.

Crec que és el tercer sector, que sempre s'ha comentat.
Ràdio Klara seria un bon exemple a nivell de País Valencià, però crec que sí que és important que moltes vegades s'ha deixat de costat i que seria…, en Llatinoamèrica, per exemple, han funcionat molt bé eixes ràdios comunitàries, però, ací, també a Espanya i en molts llocs, en molts barris, estes ràdios, sobretot comunitàries, han sigut un instrument de vertebració molt important i de cohesió social, que també s'ha comentat.

L'altra qüestió -que sobretot vaig a les qüestions més problemàtiques o que m'han plantejat els diputats i les diputades- del tema del valencià, jo crec que poden estar ben tranquils i ben tranquil·les, perquè no és que haja dit en la meua intervenció que tot ha ser en valencià, sinó que crec que el valencià hauria de tindre més presència, tenint en compte que si vostés se fixen en la TDT, un ciutadà o una ciutadana valenciana només pot tindre accés a un únic canal en valencià de tota l'oferta.
També les persones valencianoparlants, com jo, doncs també…, o moltes altres, doncs jo crec que al final pot ser una oferta escassa tenint en compte no només la TDT, sinó tota la ingent oferta que tenim a través de les plataformes en streaming i que, efectivament, el valencià estaran d'acord amb mi que és residual o inexistent directament.

Aleshores, sí que estaria bé que tal vegada en el mapa este d'ordenació, quan s'acabe ordenant, poguera tindre més presència el valencià, tal com marca efectivament la llei que vosté ha dit perfectament.

Respecte al meu currículum, el diputat Pasqual ha comentat…, segurament en la versió del currículum que vostés disposen és la versió que normalment funciona en les agències d'avaluació a nivell d'Espanya, a nivell del ministeri i que en el nom científic de la llengua se referixen al català, però soc valencianoparlant.
Tinc el títol de Superior de valencià des de l'any 1997 i de Llenguatge als Mitjans de Comunicació des de l'any 1998 i no soc una rata de biblioteca com plantejava la diputada Caballero -de forma constructiva també.

Respecte d'altres coses, sí que és de veres que no he incidit molt…, plantejava la diputada Merino també una qüestió de…, el tema de la meua trajectòria que forma part de diversos grups d'investigació i també en temes de comunicació política.
És de veres, no ho he comentat.
Però des dels últims anys sí que m'he dedicat molt a això en diversos projectes d'investigació que tenim en la Universitat de València amb la Universidad de Valladolid i altres universitats.

I la veritat és que…, bé, vosté ha comentat precisament les auditories externes de GfK que s'estan fent dels informatius d'À Punt, i la veritat és que d'alguna manera els resultats que…, jo no els he analitzat en detall, però els resultats que s'han publicat i que hem pogut vore sí que d'alguna manera reflectix una certa pluralitat i jo diria que totes les formacions polítiques ixen representades d'acord, més o menys, a la seua representació parlamentària, encara que podríem…, doncs això, sempre podem discutir algunes qüestions menors.

Però estaria d'acord que uns mitjans públics han de ser plurals, han de representar el conjunt de la societat i que, efectivament, si hi ha alguna disfunció o si eixos mitjans se sobrepassen en eixa qüestió, no?
, n'hi ha un biaix en eixe sentit ideològic, doncs, el Consell de l'Audiovisual estaria per a això també, per a marcar-ho i per a poder-ho denunciar, o poder fer-ho públic, si fóra el cas.

I, bé, el tema de… veig que s'està acabant el temps, jo crec que, per exemple, el que la diputada Caballero deia de la indústria estratègica, de l'audiovisual, com podríem fer perquè…, i evidentment jo sé perfectament, conec la llei, que el Consell de l'Audiovisual no està per a marcar continguts, evidentment; però sí que n'hi ha un article, ara no sabria dir-li quin, que d'alguna manera sí que explica que, bé, que poden orientar o poden dir com ha d'anar la distribució d'ajudes que es fa en el sentit, com ajudar, orientar, aconsellar quin tipus de continguts han de donar eixes ajudes que, per cert, les dóna l'Institut Valencià de Cultura, les ajudes a través de l'Ivaj.
Bé, doncs, en eixa feina podrem, jo crec que tenim una tasca a fer també i, d'alguna manera, com a òrgan col·legiat -que deia la senyora López-, doncs, podrem intentar parlar, discutir i fer resolucions, o fer els documents, informes que diguen, bé, doncs, ara fa falta potenciar, tal vegada, fer ficcions en aquest tipus -que deia també la diputada Blanes-, o fer continguts de suport als joves, o que els joves intenten involucrar-se en els mitjans públics, o el conjunt de l'oferta televisiva.

I hi ha una qüestió, que deia la diputada Marcos, Marcos era, no?
, Marcos, del Partit Popular, com fer allò de la mobilització, que era un tema que també em pareix interessant, doncs, sobretot, la participació i la mobilització i esperit crític -jo crec que s'ha dit ací també- partix sobretot de l'escola, de la primària.
Jo, també, com pare d'una filla en escolarització en primària, entenc que ahí n'hi ha una tasca molt important a fer i que eixa escolarització digital, també en els mitjans, no només audiovisuals, sinó també en els mitjans digitals, s'ha de començar ben prompte.

I crec que, en eixe sentit, si podem ajudar a prendre mesures o algun tipus d'accions que es puguen fer des de l'escola, doncs, crec que el Consell de l'Audiovisual podria ser útil en eixa tasca també.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor Peris, per vindre, i per fer la seua exposició.

I, senyora presidenta, la reclame perquè ocupe el seu lloc.

(Ocupa la presidència la presidenta de la comissió, senyora Estefania Blanes León)

La senyora presidenta:

Val, si estem ja totes, acabem amb l'ordre del dia.

Si a tots els sembla bé, n'hi ha uns pronunciaments, si algú vol fer alguna intervenció….
Si vos sembla, podem fer una per a qui vullga, si algun grup vol intervindre, en general, i després es voten per separat els pronunciaments i així agilitzem.
Si ningú té cap inconvenient sobre esta forma de procedir…

Qui vol intervindre?
El Partit Socialista.

Val, doncs, senyora Caballero, quan vullga.
(Veus)

Perdó?
Qui vullga intervindre que ho demane.

Perfecte, doncs, comencem pel Partit Popular.

Quan vosté vullga.

La senyora Marcos Puig:

Gracias, señora presidenta.

No entiendo mucho el procedimiento, no estoy en contra, pero no entiendo mucho el procedimiento de qué tiene que ver el pronunciamiento que solicita el grupo Compromís con el pronunciamiento que solicita mi grupo.
Entonces, no entiendo por qué se tiene que hacer una conjunta para todos los pronunciamientos, pero, bueno.

En cualquier caso, yo voy a defender la solicitud de comparecencia de mi grupo sobre algo que nos parece una aberración, una inmoralidad, y una vergüenza para todos los valencianos, que en una televisión pública se puso al mismo nivel a las víctimas del terrorismo y a los condenados por enaltecer el terrorismo.
Y, por eso, hemos solicitado la comparecencia del director general porque creo que todos los valencianos se merecen saber quién tomó esa decisión, creo que tenemos que pedir muchas explicaciones en esta cámara, porque ¿se imaginan ustedes…, pondrían ustedes al mismo nivel a la madre de una víctima de violencia de género con una persona que se dedica a cantar y a enaltecer la violencia de género?
Yo creo que no, yo creo que eso es una inmoralidad también que no podemos permitir como parlamentarios ni que suceda en esta comunidad, en la televisión pública.

Y, por eso, queremos que el director general venga a dar explicaciones sobre esta cuestión, sobre el trato, el maltrato que se le dio a Consuelo Ordóñez poniéndola al mismo nivel que el señor…, bueno, no le voy a calificar, el señor Valtònyc.

Gracias.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies.

En cap moment he dit tinguen res a veure uns pronunciaments amb altres, simplement li ho dic perquè com és pràctica habitual que, normalment, no es fa ni tan sols intervenció en els pronunciaments, a no ser que algú ho demane específicament, per això he dit que si volien fer una intervenció del pronunciament que consideren únic i la votació, evidentment, per separat, però clar que no té res a veure.

Senyora Caballero, quan vosté vullga.

La senyora Caballero Hueso:

Gràcies, presidenta.

Sí, jo he demanat la veu perquè des del des del meu grup sempre votem a favor de tots els pronunciaments de qualsevol grup per tal que vinguen a comparèixer, en este cas el director general.
Però, n'hi ha una compareixença per a per parlar dels segons canals, de la xarxa de televisions, de manipulacions i qualificatius esbiaixats que des d'À Punt, el grup que ho presenta, Vox, pensa que es fan.
I a eixos tres, al punt tres, al quatre i al cinc, el grup Socialista va a votar a favor; però va a votar en contra del pronunciament del punt sis i del punt set perquè en la compareixença del dia 23 de març del 2021, l'última volta que vingué el director general, parlà concretament d'un fet concret, d'una pregunta concreta, que tant del Grup Vox com del Partit Popular se li va fer.

Quina diferència n'hi ha entre uns i altres?
És veritat que en eixa compareixença també el director general parlà d'altres coses, però la xarxa de televisions locals des de març fins avui, doncs, segurament s'ha avançat alguna cosa; respecte al segon canal n'hi havia una opinió i es pot avançar en eixe treball; però d'un fet concret, d'un dia concret, d'un programa concret, el director general va donar les explicacions, i, si vosté no les té, en el Diari de Sessions estan, sobre què havia passat, qui va ser el responsable, què va fer el director general, etcètera.

Des del nostre punt de vista, que torne a vindre a una compareixença per a parlar o explicar el mateix que va explicar en eixe moment, no vaig a dir que és una pèrdua de temps, però jo crec que podem utilitzar el nostre temps per a pregunta-li al director general per unes altres coses.

Gràcies.
Això era.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyora Caballero.

En principi, era explicació de vot el que hem comentat que anava a fer-se, i, per tant, passaríem a la votació del pronunciament.

La senyora Marcos Puig:

Pero, la señora Caballero va a votar en contra de un pronunciamiento que yo voy a votar a favor, por lo tanto entiendo que es un turno en contra el que ha ofrecido la señora Caballero…

La senyora presidenta:

No, ha sigut un posicionament de vot.
Jo he dit abans que si es volia fer una intervenció per a fer una explicació de vot, doncs, vostés dos han demanat la paraula i han dit el que corresponia.
I, ara, entenc que, tal com hem dit abans, cal passar a…

La senyora Marcos Puig:

Me sorprende mucho que la presidencia no me dé la palabra simplemente para pedir una explicación o una aclaración con respecto a la intervención de la señora Caballero, pero, bueno, visto lo visto,…

La senyora presidenta:

Era posicionament de…

La senyora Marcos Puig:

…visto lo visto, señorías, que se pone al mismo nivel a una víctima del terrorismo que a una…

La senyora presidenta:

Anem a passar a la votació del primer pronunciament…

La senyora Marcos Puig:

…y no pasa nada, pues, mire.

Gracias, gracias, señora presidenta.

La senyora presidenta:

De res, a vosté, com sempre.

Pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença del director general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació per a informar sobre la posada en marxa dels segons canals d'À Punt Mèdia que estipula la Llei 6/2016, de 15 de juliol, del servei públic de radiodifusió i televisió d'àmbit autonòmic de titularitat de la Generalitat, sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís (RE número 28.
688)

La senyora presidenta:

El punt número 3 és el pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença del director general Societat Anònima de Mitjans de Comunicació, per a informar sobre la posada en marxa del segon canal d'À Punt Media, que està presentada pel Grup Compromís.
Passem a votació.
Vots a favor?
Per unanimitat.

Pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença del director general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació per a informar sobre l'estat de compliment de l'obligatorietat que té la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació de disposar d'una xarxa de televisions comarcals i locals d'À Punt, sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís (RE número 28.
689)

La senyora presidenta:

El punto número 4 serà el pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença del director general Societat Anònima de Mitjans de Comunicació, per a informar sobre l'estat de compliment de l'obligatorietat que té la corporació de disposar d'una xarxa de televisions comarcals i locals d'À Punt, sol·licitada també pel Grup Parlamentari Compromís.
Vots a favor?
Val.
Per unanimitat, també queda aprovada.

Pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença del director general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació per a explicar les manipulacions i els qualificatius esbiaixats que des dels serveis informatius d'À Punt s'aboquen contra el partit polític Vox, sol·licitada pel Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana (RE número 32.
104)

La senyora presidenta:

El punto número 5 de l'ordre del dia és el pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença del director de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació, per a explicar les manipulacions i els qualificatius esbiaixats que des del servei d'informatius d'À Punt es van vessar contra el partit polític Vox, sol·licitada per Vox Comunidad Valenciana.
Vots a favor?
Vots en contra?
3 vots en contra i la resta a favor.
Queda aprovada.

Pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença del director general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació de la Comunitat Valenciana per a retre compte de la falta d'ètica professional en À Punt i, en concret, en el programa A la ventura, per posar a les víctimes del terrorisme al mateix nivell que a un condemnat per enaltiment del terrorisme, sol·licitada pel Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana (RE número 32.
295)

La senyora presidenta:

El punt número 6 serà el pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença del director general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació, per a donar compte de la falta d'ètica professional en À Punt, en concret del programa A la ventura, al posar a la víctima del terrorisme al mateix nivell que un condemnat per enaltiment del terrorisme, sol·licitada per Vox Comunidad Valenciana.
Vots a favor?
(Veus) Vots en contra?
Queda rebutjada.

Pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença del director general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació de la Comunitat Valenciana per a donar explicacions sobre el tracte donat a la senyora Consuelo Ordóñez al programa A la ventura d'À Punt Televisió, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular (RE número 32.
390)

La senyora presidenta:

I el punt número 7 de l'ordre del dia, que serà el pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença del director general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació, per a donar explicacions sobre el tracte donat a la senyora Consuelo Ordóñez, en el programa A la Ventura, d'À Punt Televisió, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular.
Vots a favor?
Vots en contra?
Queda aprovat aquest pronunciament.

I sense més punts a l'ordre del dia, (veus) s'alça la sessió.

Diga.

El senyor Pascual Pérez:

Una cuestión, antes de finalizar la comisión.

Desde mi grupo parlamentario, y en virtud del artículo 47.
4 de la Ley 6/2016, del 15 de julio, solicitamos que se sustancie esta comisión, o sea las comparecencias que hoy han sido aprobadas, dentro de este período de sesiones y dentro de un plazo máximo de un mes, tal como recoge la Ley 6/2016.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies.

S'alça la sessió.

(S'alça la reunió a les 18 hores i 52 minuts)