CRTVEA\_R\_02\_20191002.html





Comissió de Radiotelevisió Valenciana i de l'Espai Audiovisual realitzada el dia 2 d'octubre de 2019.
Comença la reunió a les 10 hores i 41 minuts.
Presideix la diputada senyora Estefania Blanes León.
Reunió número 2.

La senyora presidenta:

…ha substituït l'anterior membre de la mesa i llegirà a vore si estem…, la presència, per si n'hi ha quòrum, i ja després passarem als següents punts.

(La secretària passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Bé, moltes gràcies.

Ara, tots i totes teniu en les vostres carpetes l'acta de l'anterior sessió.
Si no n'hi ha cap objecció, ¿s'aprova per assentiment?
D'acord.

Elecció de secretari o secretària de la comissió

La senyora presidenta:

Passem al següent punt, que és l'elecció de la secretària de la comissió.
També teniu en les vostres carpetes la papereta, una en blanc per a fer.
.
.
, la papereta en blanc, i l'altra amb el nom de la candidata que es presenta per a ocupar el lloc de la mesa.

Així que, si ho creeu, passem a la votació.

(La secretària crida per ordre alfabètic les diputades i els diputats perquè depositen la papereta en l'urna)

Val, passem a l'escrutini.

(La presidenta fa l'escrutini)

10 vots per a Rosa Falastín i 1 vot per a Miguel Pascual Pérez.

Per tant, benvinguda, Rosa.
Enhorabona.
(Pausa)

(La diputada que ha sigut elegida ocupa el seu lloc)

Compareixença del president del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació, senyor Enrique Soriano Hernández, per a donar explicacions sobre les últimes informacions aparegudes en els mitjans de comunicació referides a la situació economicofinancera en què es troba el Servei Públic de Radiodifusió i Televisio d'àmbit autonòmic, com també les informacions relatives a la gestió d'aquest ens públic, sol·licitada pel Grup Parlamentari Ciudadanos (RE número 2.
009), a la qual s'acumula la compareixença per a explicar negativa situació en què es troba la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació, les mesures que es va a adoptar i les irregularitats posades de manifest en els informes d'auditoria sobre els comptes de l'exercici 2018, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular (RE números 2.
068 i 2.
078)

La senyora presidenta:

Val, passem al punt tres, que seran les compareixences acumulades amb el número de registre d'entrada 2.
009 i el 2.
068, del president del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació, per tindre el mateix objecte i referir-se a la situació economicofinancera en què es troba el Servei Públic de Radiodifusió i Televisió de l'àmbit autonòmic, i les mesures de reequilibri i correcció que es van adoptar, les irregularitats posades de manifest en els informes de l'auditoria de l'exercici de 2008, i retre comptes a la comissió parlamentària.

Simplement, dir un poc els temps.
Com bé sabeu, el compareixent no té temps límit per a la seua intervenció i, després, n'hi hauran torns de paraules per als proposants d'aquesta petició, el Partit Popular i Ciudadanos, sis minuts per a cadascú d'ells i, després, tres minuts més per a cadascú de la resta de grups.

Quan vullga.

El senyor president del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Bien, buenos días.

En esta primera sesión de la comisión tras la constitución, en esta legislatura, me corresponde dar respuesta a las comparecencias solicitadas por los grupos parlamentarios Popular y Ciudadanos, cuyo objeto es -según consta en el orden del día- dar explicaciones sobre las últimas informaciones aparecidas en los medios de comunicación referidas a la situación económica financiera en la que se encuentra el servicio público de radiodifusión y televisión de ámbito autonómico, así como las informaciones relativas a la gestión de dicho ente público.
Acumulada a esta está la petición del Grupo Parlamentario Popular sobre la situación económica patrimonial en que se encuentra la sociedad anónima de medios de comunicación, medidas de equilibrio y corrección.

Agradezco la oportunidad de poder clarificar las dudas que puedan existir sobre los asuntos planteados en la comisión parlamentaria a la que corresponde ejercer las funciones de control y también de impulso, para que los medios de comunicación públicos cumplan de una forma eficiente con las funciones que tienen atribuidas en la ley de creación.

El recurso legítimo a otros instrumentos de los que está dotado el estado de derecho, cuando no tienen otro objeto que alcanzar relevancia pirotécnica, no contribuyen al buen funcionamiento de los servicios públicos audiovisuales valencianos, ni de las propias instituciones.
Entiendo que el marco adecuado es el de la comisión parlamentaria en la que nos encontramos, donde todos podemos colaborar y contribuir a que los servicios públicos audiovisuales cumplan de forma eficiente la función que tienen encomendada.

La comparecencia la estructuraremos en dos partes: una primera parte atendiendo a la solicitud de información sobre la gestión del ente público…

(Remors)

La senyora presidenta:

Disculpeu.

El senyor president del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

¿Continuamos?

La senyora presidenta:

Sí, val, guardem un poc de silenci, per favor.

Gràcies.

El senyor president del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Bien, como les iba diciendo, estructuraré la comparecencia en dos partes: una primera atendiendo a la solicitud de información sobre la gestión del ente público, que aparece en la petición de comparecencia del Grupo Parlamentario Ciudadanos; y una segunda parte, común al Grupo Parlamentario Ciudadanos y Popular, sobre la situación económica y financiera cuyo origen se encuentra -supongo- en informaciones aparecidas en diferentes medios de comunicación.

En lo que se refiere a la gestión de la corporación a estas Cortes, en lo que llevamos de legislatura se ha dado respuesta a trece preguntas, cincuenta peticiones de documentación y las presentes comparecencias.
Y en cumplimiento de la obligación legal establecida en la ley de creación, se remitió el pasado 9 de julio el informe anual del año 2018, por lo que es de suponer que se tiene una información puntual de todas las actuaciones desarrolladas por los medios audiovisuales valencianos, por lo que anunciaré solo algunos aspectos.

En lo referido a la gobernanza de la corporación, cabe reseñar que la composición cambió en dos ocasiones en el año 2018: en primer lugar, la representante de las organizaciones sindicales; y, en segundo lugar, tras la dimisión de un miembro del consell rector, fue elegido por estas Cortes don Marc Pallarés.
El consell rector se ha reunido en un total de treinta y cuatro reuniones en el año 2018, y en el presente llevamos 30 sesiones.

Tras la comparecencia en esta sesión de la candidata del Consell de la Ciutadania y del candidato propuesto por las organizaciones sindicales, quedará finalmente completado el órgano rector de la corporación por primera vez en tres años desde su constitución, fecha en la que debería procederse a la renovación de parte de los miembros del

consell

rector.

El Consell de la Ciutadania, órgano asesor en materia de programación y contenidos, se constituyó el pasado mes de abril de 2018, siendo nombrada presidenta doña Julia Sevilla y, vicepresidente, don Antonio Abad.

El Consell de la Ciutadania remitió al

consell

rector el pasado 18 de febrero un primer informe, en cumplimiento de lo que establece la ley de creación, que fue presentado en la ciudad de Castellón.
En el informe se abordan cuestiones como el valenciano en À Punt, la diversidad y la inclusión, los programas de ciencias, infancia y juventud, y la diversidad sexual, familiar, y de género.
En los próximos días está prevista la presentación de un segundo informe en la ciudad de Alicante.

El Consell d'Informatius, previsto en la ley de creación de la corporación, es el órgano interno de la corporación de participación del conjunto de profesionales que intervienen en el proceso de elaboración de los contenidos informativos para velar por su independencia, objetividad y veracidad de los contenidos informativos difundidos.

En el año 2018, se iniciaron los trabajos para la elaboración de este reglamento con participación de representación del personal del departamento de informativos, siendo sometido a un proceso de consulta a los profesionales que intervienen en el proceso de elaboración de los contenidos informativos.
El

consell

rector aprobó este reglamento el pasado día 19 de junio, estando previsto que el próximo día 25 de octubre se celebren las elecciones al Consell d'Informatius, con lo que constituido este órgano quedará completada la estructura organizativa que la ley de creación de la corporación establece.

En cuanto a la prestación del servicio -como les detallará en la posterior comparecencia la directora general-, en la actualidad están funcionando las tres ventanas previstas en la ley de creación de los medios de comunicación públicos valencianos, con un modelo que aspira a ser una plataforma multimedia como demanda el futuro de los medios audiovisuales.

Para alcanzar este objetivo, en las instalaciones del centro de producción de programas se han realizado obras de acondicionamiento para ubicar la redacción única, los estudios de radio, platós y controles de televisiones, una instalaciones vetustas y un equipamiento que había quedado completamente obsoleto y que sigue necesitando importantes inversiones para su adecuado funcionamiento.
Por otro lado, en la actualidad están funcionando las delegaciones de Alacant, Castelló y Madrid, y tenemos presencia en Barcelona.

La programación -sobre la que también entrará en mayor detalle la directora general- se ha constituido con los parámetros establecidos en el contrato programa, como se puede apreciar en la memoria anual de la corporación, una programación generalista, con programas de entretenimiento, en clave de proximidad, y unos informativos con una amplia cobertura que son referencia para los valencianos, como cuando en las recientes fechas con la Dana se desarrolla en nuestra propia comunidad.
En este sentido, no quiero dejar la oportunidad de agradecer el esfuerzo de todos los profesionales de À Punt en la cobertura del desarrollo y las graves consecuencias de la Dana en las poblaciones de la Vega Baja, la Vall d'Albaida y la Costera.

En lo que se refiere a las audiencias, uno de los parámetros establecidos en el contrato programa, À Punt registró una media de 1,4 de cuota en el último trimestre de 2018.
Kantar Media empezó a mesurar los datos de audiencia a partir del 10 de octubre del 2018.
La media durante el presente ejercicio ha ido aumentando paulatinamente y, en la actualidad, se encuentra en un 2,7 el pasado mes de septiembre.

Las emisiones más vistas durante el año 2018 corresponden a los días marcados por la gota fría de octubre, hecho que se repite en el presente año; pero también hay retransmisiones de carácter deportivo que han tenido una gran audiencia en nuestros medios de comunicación.

En otro orden, en 2018 el

consell

rector aprobó el código de conducta sobre la actividad comercial y publicitaria que plasma los principios básicos y las directrices generales de la comercialización de los espacios publicitarios.

À Punt Media ha sido el primer medio de comunicación en el estado que no emite publicidad sobre juego y apuestas, y además es uno de los medios de comunicación que más garantiza que los contenidos publicitarios sean adecuados para los menores durante los horarios protegidos.
En este sentido, también se aprobó por el código de regulación, de autoregulación, perdón, de À Punt para la defensa del menor.

La incorporación a Forta, la Federación de Organismos de Radio y Televisión Autonómico, se produjo en enero del 2018, lo que permite una colaboración con otros entes autonómicos en muy diferentes ámbitos que afectan al trabajo cotidiano de los medios audiovisuales valencianos, como la participación en la creación e intercambio de contenidos tanto informativos como de entretenimiento.
Es en la sede de Forta en Madrid donde se encuentra la delegación de À Punt.

2018 ha sido el año en el que se incorporó la mayor parte de la plantilla de la corporación de la sociedad, como se explica de manera exhaustiva en la memoria de 2018.
En estos momentos, están cubiertos 466 puestos de la sociedad y 56 de la corporación.

En diciembre, tuvieron lugar las primeras elecciones sindicales para elegir el comité de empresa tanto de la corporación como de la sociedad.
En comisión comparecerá -como ya les he indicado- el candidato propuesto por las organizaciones sindicales para formar parte del

consell

rector.

En el presente ejercicio estamos dando los pasos necesarios para que se puedan iniciar y desarrollar los procesos selectivos del personal, tanto del ente público como de la sociedad.
En estos momentos, se están elaborando las bases generales para realizar las convocatorias.
Paralelamente, se está trabajando en la elaboración de un convenio colectivo en el que queden reguladas las relaciones laborales del personal al servicio de la corporación y de la sociedad.

También está a punto de concluir el plan de igualdad cuyos trabajos se iniciaron el pasado año.
Y la comisión del plan de igualdad tiene definidos en estos momentos los objetivos de carácter general y estratégicos, así como ha establecido una programación para su ejecución, con indicadores mensurables para permitir controlar su ejecución y su resultado.
Está previsto que la propuesta del plan esté desarrollada en el mes de noviembre.

Por último, señalar que el pasado 29 de agosto concluyó el proceso de evaluación de la directora general correspondiente a los ejercicios pasados, de acuerdo con lo que estipula el contrato de alta dirección que se suscribió y lo dispuesto en el Decreto ley 1/2011, de 30 de septiembre, del Consell, de medidas urgentes de régimen económico y financiero del sector público empresarial y fundacional.

Con lo que se refiere a la situación económica y financiera -

(pausa)

perdón-, les recuerdo que el importe consignado en la ley de presupuestos de la Generalitat ha sido, tanto en el pasado ejercicio como en el presente, la misma, la misma cantidad, 55 millones de euros, de los que 42.
733.
000 han sido subvención a la sociedad para la prestación del servicio.

En 2019 se ha incrementado únicamente 891.
000 euros correspondientes al incremento salarial de los años 2018 y 2019, de acuerdo con las disposiciones de carácter general que establece para el sector público, para el personal del sector público la ley de presupuestos.

La referencia que consta en la solicitud de la comparecencia sobre la situación económica y financiera y patrimonial, las medidas de reequilibrio, habrá que suponer que vienen derivadas de informaciones aparecidas en diferentes medios de comunicación, consecuencia de informes o borradores de informes elaborados, en el ejercicio de sus funciones, por la Intervención de la Generalitat.
Informaciones que han podido inducir a cierta confusión, por lo que intentaremos aclarar las cuestiones que se hayan podido plantear.

Corporación y sociedad, al igual que todo el sector público instrumental de la Generalitat, es auditado por la Intervención de la Generalitat, probar que el funcionamiento de este sector en su vertiente económica y financiera se ajusta al ordenamiento y a los principios generales de buena gestión financiera.

Además, en el caso de entrar en el programa anual de actuación de la Sindicatura de Comptes, esta realiza un informe de fiscalización, hecho que ha sucedido en los dos años precedentes.

Por último, corresponde a esta comisión parlamentaria ejercer el control de los servicios públicos audiovisuales valencianos.

En el ejercicio de esa función, la intervención realiza diferentes informes: el informe de cumplimiento de la legalidad, informe de la regularidad contable, informe operativo y de gestión, a lo que se añade, en su caso, un informe específico sobre el análisis del posible reintegro de transferencias corrientes y de capital no aplicadas a su finalidad.

De todos ellos, creo que la cuestión más relevante es la que consta en este último informe, en la que se establece que 9.
211.
354 euros no se han destinado a su finalidad, y ello debería ser objeto de reintegro, de acuerdo con el Decreto 204/1990.

Pero antes de referirnos al contenido de los informes y a las actuaciones que de los mismos se han derivado, cabe recordar algunas cuestiones que permiten conocer más adecuadamente el origen y las posibles consecuencias.

La ley de creación de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació, como recordarán, establece, en el artículo 8.
1, que la corporación ejercerá la función de servicio público directamente y a través de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació de la Comunitat Valenciana, siendo la corporación titular de la totalidad de las acciones de la sociedad.

El diseño de esta estructura supone la existencia de un ente público, corporación, receptor de transferencias corrientes y de capital y de una sociedad dependiente, mediante la que se presta el servicio directamente.

La vinculación entre ambas personas jurídicas es de dependencia de la sociedad al ente público.
Los fondos del presupuesto de la Generalitat para la prestación del servicio público por la sociedad son transferidos mediante subvención por el ente público a la sociedad, de acuerdo con la ley de creación de la corporación.

El estructura descrita es, por tanto, un supuesto singular en el ámbito de la Generalitat y, como tal, requiere un tratamiento específico.

En desarrollo de la citada Ley 6/2016, aprobaron las Corts el mandato marco, en el que se establecen los objetivos generales de la función de servicio público encomendada a la corporación y a las sociedades prestadoras del servicio de radio y televisión.

La concreción de esos objetivos generales y de programación aparecen en el mandato marco que se desarrolló a través del contrato programa, que suscribieron el Consell de la Generalitat y la corporación.
Ese contrato fue suscrito el 1 de junio de 2018, y en el mismo se establece una previsión consolidada del presupuesto del gasto de la corporación y de su sociedad.

Los fondos de que se dota la sociedad tienen origen esencialmente en el capítulo IV del presupuesto de la corporación, aunque también puede tener ingresos procedentes de la publicidad y de la venta de productos generados por su actividad.

Sin embargo, los informes de auditoría, tanto de la corporación como de la sociedad, realizados con ocasión de la cuenta general de 2018 por la Intervención de la Generalitat, examinan las cuentas de ambas entidades como si entre ambas no existiera relación alguna, pese a lo indicado tanto en la ley de creación de la corporación, Ley 6/2016, como en el contrato programa suscrito por el Consell de la Generalitat y la corporación.

Por otra parte, los informes de la Intervención de la Generalitat del ejercicio 2017 establecían que debían contabilizarse las operaciones vinculadas entre la corporación y la sociedad consecuencia de los servicios prestados por la corporación a la sociedad a precio de mercado.

Asimismo, la corporación debía transferir a la sociedad las existencias, es decir, aquellos contenidos que siendo titularidad de la entidad pública fueran utilizados por la sociedad en el proceso de prestación del servicio público audiovisual.

Me refiero con ello a las producciones audiovisuales que fueron contratadas directamente por la corporación y que provenían de una selección que había realizado el alto consejo consultivo.

La consecuencia de dichas facturaciones ha sido que se ha reducido la cuenta de resultados de la corporación y se ha incrementado la de la sociedad.
Siendo un grupo indisociable corporación y sociedad, la refacturación realizada no ha producido, no ha comportado corriente monetaria alguna entre ambas personas jurídicas.
Repito, no ha comportado corriente monetaria alguna.

En la reunión del 27 de junio del año en curso, el consell rector tuvo conocimiento de los informes de la intervención, entre los que se encontraba el informe específico indicado sobre el análisis del posible reintegro de transferencias corrientes y de capital no aplicadas a su finalidad.

El consell rector no estimó oportuno en esa reunión aprobar las cuentas.
El referido informe contemplaba el examen de las cuentas de ambas entidades como algo separado.
Sin embargo, consideramos que los presupuestos de ambas entidades, al igual que lo hace la ley y el contrato programa, solo pueden ser considerados y entenderse si estos son de forma consolidada y no separada.

La consecuencia de examinar los presupuestos de forma separada e incomunicada era que la corporación había tenido unos ingresos no previstos y la sociedad había tenido unos gatos superiores a los presupuestados, exponiendo a la sociedad a una situación patrimonial negativa y a la corporación a tener que reintegrar unos fondos que sí habían sido ampliados con la finalidad para lo que se fijaron en el presupuesto.

Sin embargo, si tomamos el presupuesto consolidado, y siguiendo los cálculos realizados por la intervención, el resultado sería bien distinto: se habría producido un exceso, un exceso con cargo a los presupuestos de 2016, que, como recordarán, no se aplicó el Decreto 204/1990, y se había ejecutado la totalidad del presupuesto 2018.

La Intervención de la Generalitat en sus conclusiones no tiene en cuenta la arquitectura de gobernanza diseñada por la Ley 6/2016, por la que se creaba la corporación y se instruía la constitución de una sociedad.
La intervención estima que han existido unos ingresos no previstos y que no se han utilizado la totalidad de los fondos destinados a la prestación del servicio público.

La negativa de la intervención a considerar los presupuestos de la corporación y sociedad como algo consolidado ha traído como consecuencia en su informe específico que existen 9.
211.
354 euros de subvenciones que no se han destinado a su finalidad.
Al no existir corriente monetaria que haya comportado una mayor liquidez a la corporación, la devolución de esas cantidades supondría un déficit en el presupuesto del ejercicio vigente.

La conclusión de que debería reintegrarse un efectivo que solo está presente en la contabilidad, que se realiza de acuerdo con las indicaciones de la intervención y de la sindicatura, nos lleva al absurdo de crear un déficit por considerar que no se han utilizado para su finalidad cantidades presupuestadas para la prestación del servicio público.

La subsanación de esta situación se puede conseguir en el presente ejercicio mediante la modificación de créditos presupuestarios, teniendo en cuenta esos ingresos, pero no es posible en un presupuesto como el de 2018 que ya está cerrado y concluido.

Por otra parte, en el anteproyecto -(pausa)

perdón-, en el anteproyecto de presupuestos para el ejercicio próximo se ha previsto que el exceso de financiación imputada a la corporación derivada de la refacturación por existencias y servicios prestados, se transfiera a la filial.
La sociedad recibirá una mayor financiación de la matriz compensando el gasto producido por las operaciones vinculadas.
De esta forma se evitaría la compleja situación a que se enfrenta la corporación y la sociedad.

En todo caso, como en alguna ocasión ya se ha indicado por quien comparece, es necesario reflexionar sobre la estructura dual en la que se asientan los servicios de comunicación público valencianos y que se encuentra en el origen de estas situaciones.

Si el criterio de la intervención es concluir que el ente público y sociedad no son una estructura indisociable y consolidada, la alternativa para resolver este problema parece que pasa por modificar la arquitectura.

La consecuencia de la generación de un déficit de esta cuantía, 9.
211.
354 euros, dado que nuestro objetivo es ejecutar el cien por cien del presupuesto en el ejercicio presente, genera un déficit superior al 10 %, que en aplicación de lo dispuesto en el artículo 18 de la Ley 6/2016 comportaría el cese del máximo órgano de la corporación, del consell rector.

En todo caso, la decisión final sobre la propuesta del informe elaborado por la intervención de reintegro de transferencias corrientes y de capital, de acuerdo con el Decreto 204/1990, es una decisión que corresponde al Consell, que todavía no se ha pronunciado.

Sin embargo, ante esta situación que aboca a la generación de un déficit que materialmente no existe, y paralelamente crea una negativa situación patrimonial en la sociedad, se ha optado por constituir un fondo de reserva y ampliar el capital de la sociedad.

El artículo 38.
6, de la Ley 6/2016, de creación de la corporación, y la disposición adicional cuarta del mismo cuerpo legal, establece la posibilidad de crear un fondo de reserva.
Posibilidad que es una opción que se sustenta en el artículo 43.
8 de la Ley 7/2010, de 31 de marzo, general de comunicación audiovisual, relativo a la regulación de la financiación de los prestadores de servicio público de comunicación audiovisual.

La citada previsión también se encuentra en el artículo 8 de la Ley 8/2009, de 28 de agosto, de financiación de la Corporación Radiotelevisión Española, desarrollada por los artículos 9 y 10 del Real decreto 1004/2010, de 5 de agosto.

Indudablemente, la regulación prevista en la Corporación Radiotelevisión Española no es de aplicación a la corporación, aunque sí es una referencia necesaria para clarificar cómo tiene que utilizarse este instrumento.

En este sentido, la referencia que consta en la ley valenciana a que el remanente, si lo hubiera, minorará las cantidades asignadas en los presupuestos de la Generalitat para el ejercicio siguiente aquel en el que se haya producido el exceso, solo tiene sentido si el remanente al que se hace referencia es el que queda una vez que se han compensado las pérdidas de ejercicios anteriores o se han hecho frente a contingencias especiales derivadas de la prestación del servicio público encomendado.

En todo caso, ante las posibles dudas que pudiera generar la constitución de un fondo de reserva, instrumento desconocido en nuestro ámbito, se solicitó un informe de la Abogacía de la Generalitat quien se pronunció favorablemente, señalando que Â«por tanto, según nuestro parecer -el de la abogacía-, puede constituirse un fondo de reserva equivalente al 10% del presupuesto de la corporación con los remanentes de transferencias corrientes y de capital no aplicadas a su finalidad, ejercicio 2018, de la corporación y de la sociedad, sin que resulte de aplicación en este caso lo dispuesto en el citado Decreto 204/1990, de 26 de diciembre.
Â»

En segundo lugar, como ya se ha indicado, al cierre del ejercicio 2018, la corporación procedió a facturar a la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació de la Comunitat Valenciana el importe de las operaciones vinculadas para subsanar la salvedad del informe de auditoría del ejercicio 2017 de ambas entidades, así como el informe de la Sindicatura de Comptes del mismo ejercicio.

Antes de proceder a la facturación, el consell rector aprobó los criterios de imputación de los gastos para que dichas operaciones fueran a precio de mercado, tal y como establece la normativa fiscal y contable al respecto.

Como resultado de aplicar estos criterios, la corporación facturó a la sociedad un importe de 18.
888.
935 euros.
Dado que estos gastos no estaban contemplados en el presupuesto de la sociedad al cierre del ejercicio 2018, la misma se encuentra en fondos negativos, propios negativos.

Ante esta situación, de acuerdo con la ley de sociedades de capital, la sociedad tiene que adoptar medidas que permitan el reequilibrio de la relación entre los fondos propios y el capital, medidas que se concretan en una ampliación de capital.

Dentro de las posibilidades de las ampliaciones de capital recogidas en la ley de sociedades de capital, artículo 301, se encuentra la ampliación de capital por compensación de deudas, es decir, se amplía el capital por importe de la deuda o, lo que es lo mismo, la deuda existente se transforma en acciones.

Al finalizar el ejercicio de 2018, en el pasivo del balance de la sociedad aparecen deudas con la corporación por un importe de 18.
888.
935 euros y, así mismo, en el balance de la corporación, existe un crédito a cobrar de la sociedad por el mismo importe.

Dichos importes corresponden, como se ha comentado, a las facturas emitidas por la corporación a la sociedad por operaciones vinculadas, así como por el traspaso de las existencias adquiridas por la corporación.

La aportación de capital consiste en un aumento de capital social por el importe de 18.
888.
000 euros, correspondientes a la deuda que la sociedad mantenía con la corporación a 31 de diciembre de 2018.
Por tanto, el capital quedaría, de la sociedad, en 18.
948.
000 euros, correspondientes al capital inicial, 60.
000 euros, más los 18.
880.
000 euros de la ampliación.

Por lo tanto, una vez realizadas estas operaciones, las dudas que podía generar la constitución del fondo de reserva y acordada la ampliación de capital de la sociedad en los términos indicados, se procedió a la aprobación tanto de las cuentas de la corporación como de la sociedad el pasado día 31 de julio, presentándose las cuentas de la sociedad en el registro mercantil dentro del plazo legal establecido.

Por lo tanto, y concluyendo, cabe señalar que la situación económica y financiera en la que se encuentra el grupo conformado por la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació y la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació, una vez adoptadas las medidas descritas, permite afirmar que no existe riesgo alguno para su funcionamiento ordinario y que pueden seguir prestando a los ciudadanos de nuestra comunidad el servicio público de comunicación audiovisual para el que fue creado.

En todo caso, quedo a su disposición para las aclaraciones que ustedes estimen pertinentes.

La senyora presidenta:

Bé, moltes gràcies, Enrique.

I ara anem a passar a les intervencions, per part dels grups, com bé hem dit abans.
En primer lloc, intervindrà, per sis minuts, el que va ser un dels proposants, el partit de Ciudadanos, amb el seu portaveu.

Bé, senyor Llopis, quan vosté vullga.
Avant.

El senyor Llopis Pascual:

Moltes gràcies, senyora presidenta.

Per suposat, en primer lloc, muchas gracias, señor Soriano, por su comparecencia y por su explicación de asuntos económicos, quizá un poco complejos para los mortales que no somos expertos en el tema, ¿no?

Quizá, una serie de reflexiones que yo quería hacer en este momento y una serie de preguntas que sí que me gustaría que me contestara, al hilo de lo que usted ha dicho y al hilo de las informaciones que nosotros teníamos, ¿no?

Y la sensación que me queda es que, hace ya unos cuantos años empezamos este proceso que para muchos fue ilusionante y, al final, el objetivo, como decía la ley, ¿no?
, era hacer efectivo el derecho de que los valencianos y valencianas tuviéramos unos medios de comunicación audiovisual propios, ¿no?
.
.
.
Quizá, la sensación que me queda es que había mucha ilusión cuando se empezó y había muchas propuestas positivas, pero, desgraciadamente…, es decir, independientemente de que los balances económicos y la corriente monetaria no se hayan comportado y consolidado, no separado, etcétera, etcétera, etcétera, las sensaciones que hay, más allá de la parte económica, no son positivas.
Quiero decir…

En ese sentido, pues, bueno, tenemos unos bajos índices de audiencia.
Usted ha dicho 2,9.
Yo creo que la media de 2019 es, aproximadamente, un 2.
Y muchas veces, aunque nosotros hemos pedido esos resultados de audiencia, parece que cuesta, ¿no?
, y quizá sería razonable tener más transparencia a la hora de que los valencianos conozcamos en qué se invierte el dinero público, ¿no?
Los ingresos de publicidad no sé si son escasos, por no decir prácticamente nulos.
Y, evidentemente, lo que sí que usted ha destacado en su intervención es que hay unos desequilibrios económicos o, por lo menos, que no se acaban de entender entre la sociedad anónima y la corporación, ¿no?

A nosotros, desde el Grupo Ciudadanos… Porque nosotros, cuando hicimos la petición, ya hace algún tiempo, han pasado unos cuantos meses, que en política y cuando hablamos de medios de comunicación es mucho menor.
Sí que me gustaría desarrollar mi intervención con un punto de vista más constructivo y más propositivo, ¿no?

Es decir, a mí me encantaría escucharle a usted su opinión en algunas preguntas que tenemos al respecto.
Fundamentalmente, el objetivo que nosotros tenemos, desde el Grupo Ciudadanos, es revertir la situación, revertir la situación y queremos impulsar À Punt para poder dar el servicio que los valencianos requerimos.
Es decir, yo creo que, al final, habíamos hecho una propuesta de un servicio público a los valencianos y valencianas.
Ahora mismo, quizá, no se está dando todo lo bien que se debería dar, entendemos, para lo que nos cuesta y nosotros queremos, desde Ciudadanos, mejorar esa situación y podemos…, más allá de la crítica que podamos hacer de las cosas que se podían haber hecho, sí que nos gustaría mejorar, ¿no?

De hecho, hemos presentado una propuesta para, de alguna forma, estudiar si esa ley se ha hecho bien o qué cosas, ¿no?
Pero, desde el punto de vista un poco…, lo que decimos en ingeniería, ¿no?
: planificar, hacer, comprobar y actuar.
Se planificó una ley, se han hecho una serie de cosas, hemos avanzado y ahora estamos en el punto de lo que se llamaría la retrospectiva, ¿no?
, es decir, vamos a analizar qué cosas se han hecho bien, qué cosas se podían haber hecho mejor, ¿no?
, que quizá es lo que a nosotros nos interesa.

Y, fundamentalmente, sí que queremos trabajar muchísimo en comprobar con los expertos, con las personas que más conocen el tema, que puede ser, sin duda, usted una de ellas, qué cosas podemos hacer para mejorar.
Es decir, no vamos a intentar seguir en el error de algunas cosas que usted también ha apuntado en su intervención.

Por eso, más allá de que nos apoye, en su momento, cuando hablemos de esa comisión para mejorar esa ley que tenemos, que creo que es tiene muchos aspectos que mejorar, sí que me gustaría hacerle una preguntas, fundamentalmente para que nosotros podamos avanzar en estas propuestas, insisto, positivas que queremos hacer al respecto.

Una la ha dicho usted o me ha parecido interpretarla en lo que usted ha dicho, ¿no?
Es decir, yo me preguntaba si consideraba que la organización de dos entidades, sociedad y corporación, pues, al final, no ha sido positiva o, de hecho, ha perjudicado en la consecución de los objetivos.
Es decir, ¿a usted…?
Mi pregunta es -yo le voy a hacer las preguntas y, después, usted contésteme lo que considere oportuno; yo insistiré en las preguntas-, ¿sería razonable refundir las dos en una?
¿Usted considera que, para evitar todos estos problemas de corrientes económicas y monetarias que algunas personas entendéis y a algunos nos cuesta más entender y muchas veces los mortales, pues, también necesitamos saber esas cosas…?

Otro de los aspectos que me preocupa, y usted lo dice, ahora se va a completar, por fin, el consejo.
Yo hablaba a veces, cuando formamos un consejo de esta forma, que suele ser habitual, cada uno pone al suyo -es como si hiciéramos la alineación del Valencia y cada uno pusiera a los jugadores, aportaríamos tres porteros, siete delanteros y dos defensas, ¿no?
-… ¿Cree que es razonable la forma de constituir los miembros del consejo, es decir, cada uno viniendo de un lugar?

Tres, una de las partes fundamentales que considero o que, por lo menos, desde Ciudadanos consideramos importantísima es la figura del dirección general, ¿no?
Me gustaría que me dijera, una vez, con la experiencia, ¿cuáles son los requisitos que usted fijaría como obligatorios a la hora de seleccionar un director o directora de la sociedad y si, por ejemplo, el certificado oficial de valenciano es uno de esos requisitos obligatorios para ser directora general, no?

Decían algunos miembros del consell

rector -en el tiempo que me queda-, algunos miembros de su consell

, que usted dice: es mejor que se hable aquí y no en otros sitios.
Algunos miembros de su consejo han sido los que han sacado a los medios, por ejemplo, diciendo, el señor Rafa Xambó, que la directora general no ha seguido los protocolos, decía (inintel·ligible)

… algunos problemas.

Otra cosa importante.
¿Hay algún problema en que sean públicos o que, por lo menos, los grupos conozcamos los resultados de la valoración de la directora general, que no nos lo han enviado?

¿Considera que, de alguna forma, el equipo que tenía la SAMC es adecuado?
¿Y cree que los criterios para la selección de la plantilla, en los que se valoraba fundamentalmente la experiencia en Canal 9, han sido los adecuados?

Y la última, ¿cómo se va a evitar que muchos de los trabajadores que llevan ya tres años en bolsa sigan en bolsa sin haber pasado la oposición correspondiente o el examen correspondiente?

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyor Llopis.

Ara passem a la intervenció del grup del Partit Popular, també per sis minuts la seua intervenció.

Avant.

La senyora Ortiz Vilella:

Muchas gracias, señora presidenta.

Señor Soriano, muchas gracias por comparecer hoy aquí, así tenemos la oportunidad de poder preguntarle cosas que seguro que son muy interesantes.

Yo quiero empezar fijando que hace tres años se aprueba la ley del servicio de radiotelevisión pública de la Generalitat, con el voto a favor de todos los grupos políticos, excepto el del Partido Popular.
Y ya en su día dijimos -lo que no pensábamos que iba a ser tan pronto cuando nos diera la razón el tiempo- que iba a ser una ley que nacía viciada, sin resolver problemas de personal y con falta de control en mecanismos de supervisión y, por cierto, mecanismos de control, como le he dicho.

Mire, ha estado muy bien su intervención, es muy técnica, como ha dicho el compañero de Ciudadanos, pero yo voy a centrarle algunas cuestiones y con ellas le haré las preguntas motivadas.

En estos tres años, los resultados de À Punt son que ha cerrado el primer año de emisión con más de cuarenta y ocho millones de pérdidas.
Una auditoría sitúa a esta televisión en quiebra técnica tras su primer año de emisión.
El caos en las cuentas de À Punt abre la puerta al cese del consejo rector.
Usted, señor Soriano, ha llegado a decir que el capítulo de personal de À Punt supera el límite establecido por la ley y no ha pasado nada.
La intervención general detecta 14 contratos troceados de esta televisión y hay una jueza que a usted y a la señora Empar Marco les ha imputado por presunta prevaricación.
Y yo le pregunto, ¿alguien va a asumir alguna responsabilidad de todo esto?

Mire, señor Soriano, en una sociedad privada, con las cuentas que tiene esta empresa, estaría absolutamente en causa de liquidación y lo sabe perfectamente porque usted de esto entiende muchísimo más que yo.
Le vuelvo a preguntar, ¿alguien va a asumir alguna responsabilidad sobre todo esto?

Ahora estamos viendo cómo el gobierno valenciano empieza diciendo…, lo sabemos otra vez por la prensa, porque aquí nadie da la cara, ni el conseller

ni el presidente ni nadie nos cuenta de dónde van a recortar, pero, por lo que nos dicen los periodistas -a los que agradezco la información, si no, no la tendríamos-, está entorno a unos cuatrocientos millones de euros.
Y ustedes siguen pidiendo más dinero y más dinero para seguir aumentando la deuda y para seguir aumentando una serie de cuestiones.
Yo he escuchado en su intervención que deja entrever que es poco dinero y que faltan más cuestiones de inversión, sobre todo.
Bien.

No le parece bien el límite de gasto en personal y el año pasado, en la ley de acompañamiento, meten de tapadillo una enmienda para suprimirlo.
No les parece bien devolver los remanentes del presupuesto de la Generalitat y ha dicho que han creado un fondo de reserva para evitarlo y para conseguir retener ese capital.
Y ahora no les parecen suficientes cincuenta y cinco millones de euros que les transfiere la Generalitat y están pidiendo una ampliación de capital.

Mire, señor Soriano, llegados a este punto, hemos visto la mala gestión, el despilfarro y ahora me voy a detener en las audiencias.
Es increíble que les parezca bien que haya una media de 1,4 pasando a 2,7 de audiencia -hay televisiones privadas, de ámbito regional, con un presupuesto muchísimo menor que el suyo, que el de la televisión valenciana, y que están dando mayor audiencia-, hasta el punto de que han llegado a poner, por cuarta vez, los capítulos de La alquería blanca

, a ver si así podíamos subir un poquito el tema de las audiencias.
Pero fíjese que las empresas de televisión de los hermanos del presidente tienen muchísima más audiencia que À Punt.
Es curioso este tema.

Y, en este punto, le pregunto, aunque sé que en esa comisión no estaba usted.
El 1 de marzo de 2019, la mesa de contratación de À Punt acordó por unanimidad elevar a la Comisión Nacional de los Mercados y la Competencia el expediente de contratación de las corresponsalías, ante la presunta irregularidad detectada en las ofertas de las empresas de los hermanos de Puig.
Estamos hablando de 646.
000 euros, por fijar la cantidad de este contrato.

Al parecer, esas empresas de los hermanos del presidente y del señor Adell Bover, que últimamente abren portadas de periódicos, casi todos los días nos desayunamos con ellos… Yo le pregunto, ¿fue usted informado de las presuntas irregularidades de este asunto?
¿Alguien habló con usted?
¿Alguien le explicó que era lo que estaba pasando?
¿Alguien le dijo que esto se iba a mandar a este organismo?
Nos puede contar si hay algún expediente abierto en la Comisión Nacional de los Mercados y la Competencia, si le han contestado desde ese órgano.
¿Cómo está ese asunto, señor Soriano?

Mire, y voy a terminar con la parte que tiene que ver con las auditorías.
Hay algunas cosas que me han resultado curiosas al ver la auditoría de las cuentas de la corporación.
Ustedes tienen alquileres, como ha dicho también, en Barcelona, en Castellón y en Madrid, pero no tienen en Alicante, no tienen ningún tipo de alquiler en Alicante, de ninguna clase, emiten desde allí, pero tienen… ¿Qué instalaciones utilizan en Alicante, por ejemplo cuando emiten desde allí?
Sí que lo tienen en otros sitios.
Y la sede en Barcelona o los alquileres en Barcelona, ¿me puede especificar para qué son?

La auditoría señala que en fecha 30 de mayo de 2018 recibió notificación de la Agencia Tributaria, indicando el inicio de las actuaciones de comprobación e investigación.
El 17 de julio se firma un acta de conformidad.
Señor Soriano, ¿la Agencia Tributaria ha sancionado a la corporación?
¿Por qué?
¿A cuánto asciende el importe de esa sanción?

La auditoría, de cumplimiento, también señala que la corporación no cuenta con una RPT aprobada y publicada, no cuenta con autorización de la masa salarial y mantiene vigentes contratos laborales temporales.
La irregularidad en la contratación laboral -todo esto lo dice la auditoría- temporal, que puede dar lugar a la conversión de un contrato temporal en indefinido no fijo, determinará la exigencia de responsabilidades a los órganos de la entidad.
Usted sabe perfectamente que eso incurre en responsabilidad.
¿En cuál?
¿Qué han hecho?
¿Qué van a hacer?
¿Tiene algo que decir sobre este tema?

Muchísimas gracias, señor Soriano.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyora Ortiz.

Passem a la intervenció pel Grup Parlamentari Vox en el seu portaveu, Miguel Pascual Pérez.

El senyor Pascual Pérez:

Sí.
Buenos días, señor Soriano.

La senyora presidenta:

Disculpe, disculpe un moment, i li posaré el temps.
Per tres minuts.
Endavant.

El senyor Pascual Pérez:

Buenos días, señor Soriano.

Antes de nada, me gustaría agradecer su presencia aquí, en esta comisión.
Y le pido a usted, y también al resto de grupos parlamentarios, que no se hagan los revoltosos y no pongan trabas para que usted comparezca aquí todas las veces que se le solicite.

Mire, lo que he podido comprobar en esta comisión es que hay una complicidad, un denominador común entre todos los grupos parlamentarios que ya estaban en la legislatura pasada.

He podido también comprobar que el Grupo Parlamentario Popular se dedica a hacer una fiscalización más agresiva de sus labores, centrándose en los atropellos que cometen.
Pero que al final asumen en su forma el chiringuito que hay aquí montado.

Supongo que tienen la idea, más bien la esperanza de poder controlarlo en algún momento.
En palabras de ayer de su presidente, Pablo Casado, ellos sí tienen esa credibilidad, porque ya lo han hecho.
Me refiero a lo del chiringuito.

Con respecto a Ciudadanos, la verdad es que creo que ellos son más sinceros, se dejan ya de teatrillos fiscalizadores y asumen que esto directamente es un chiringuito, sin más, que simplemente esperan su momento para coger el trozo del pastel.

Y bueno, qué decir de Compromís, del Partido Socialista y de Podemos.
Ellos están encantados de haberse conocido y de haber creado un gigante de 55 millones de euros, a su imagen y semejanza, líder en adoctrinamiento, enchufismo y en mala gestión.

Mire, señor presidente de la corporación, desde el Grupo Parlamentario Vox creemos, sabemos que donde mejor está el dinero de los españoles es en el bolsillo, precisamente en el bolsillo de los españoles, para que sean libres de gastárselo en lo que quieran, si así lo desean.

Mire, es notorio que usted cree ciegamente en el despropósito de la radiotelevisión pública.
No vamos a intentar convencerle de que lo correcto sería cerrarla.
Sí, cerrarla, porque tampoco pasaría nada.
Es más, ya tenemos una televisión pública en la Comunidad Valenciana.
Se llama Radiotelevisión Española.

El problema para ustedes es que no tendrían tanto control.

Así pues, no vamos a intentar convencerle de que baje la persiana, porque sería como darse cabezazos contra la pared.
Así que le voy a formular las diferentes preguntas.

Mire, ¿podría decirnos la cantidad de audiencia de los últimos meses?
Me refiero no tanto en el tema de porcentajes, sino en la cantidad de telespectadores que tiene À Punt.

También me gustaría que valorase dichos índices de audiencia.

También me gustaría que comentase si cree usted que el presupuesto con el que trabaja la corporación es el idóneo.
Si se podría optimizar en algunos aspectos.

Y que valore también la ratio de gasto con el índice de audiencia que tiene la cadena.

Estoy terminando.
También me gustaría que valorase, entrase a valorar los trabajos realizados por la directora general de la sociedad.

Que nos especificase si va a mantener el acuerdo del consejo rector de cara a los procesos electorales del 10 de noviembre.

Cómo van a repartir la cuota de pantalla de los diferentes grupos políticos, de los partidos políticos, de cara a las elecciones.

Y si cree usted que existe neutralidad en los servicios informativos de la cadena, y qué opinión le merece que en dichos servicios informativos de À Punt se califique a Vox como extrema derecha.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Val, moltes gràcies.

Ara intervindré jo mateix pel Grup d'Unides-Podem.
Per tant, el senyor vicepresident… (Pausa)

(Ocupa la presidència el vicepresident, senyor Fernando Llopis Pascual)

La senyora Blanes León:

Moltes gràcies, senyor vicepresident.

Moltes gràcies, senyor Soriano.

Bé, el que ha quedat prou clar en la seua intervenció, senyor Soriano, és que després d'un any de proves i de prova-error, pense que sí que és necessari fer alguns canvis o alguns ajustos a la llei, i que açò caldrà plantejar-ho de cara al futur per tal de millorar este servei públic.

Perquè nosaltres, des del nostre grup parlamentari, evidentment entenem la televisió pública com un servei públic, i per tant no pot regir-se com les normes de l'economia i del mercat, igual que altres serveis públics, com puguen ser sanitat, educació o altres molts serveis que es presten.

Per tant, no es tracta de tindre una rendibilitat econòmica, sinó que la rendibilitat, ser rendible o no este servei públic s'ha de basar en altres molts factors, com puga ser la seua (inintel·ligible)

… tant socialment com evidentment culturalment.

Per tant, nosaltres, més enllà de les dades econòmiques, que entenem que són fiscalitzades i aprovades pels òrgans que correspon, entenem que este ha de ser el principal objectiu i la principal tasca que ha de complir una radiotelevisió pública, i en la nostra llengua.

I açò vol dir que no ens preocupe l'economia i els diners públics?
Evidentment, no.
Ens preocupa, i molt, els diners que es gasten en un servei com aquest, perquè 55 milions d'euros evidentment és un pressupost elevat.
Però també entenem que és un pressupost que creiem que queda insuficient.

I ja no és que ho digam nosaltres, sinó que la mateixa llei així ho marca, quan no s'arriba a eixe entre 0,3, 0,6% del pressupost que venia marcat per la llei.
I açò què comporta?
Doncs, també comporta un dèficit de personal per tal de poder fer la radiotelevisió que tots els valencians i valencianes mereixem.

Perquè ha dit les dades de personal que treballen per a aquest servei, i evidentment en estes no arriba a 500 persones, entre la societat anònima de mitjans de comunicació i la corporació, queda molt lluny de les previsions que es tenien com de mínims per a poder dura endavant en les condicions òptimes.

Tot açò, veiem que ve limitat per la mateixa llei, que es va limitar el pressupost en personal, i que comporta unes deficiències, ja no soles als treballadors del sector públic que ens preocupen, i molt.
Perquè hem rebut algunes demandes i queixes en els temes del compliment dels seus drets laborals.

Esperem que ara, en la redacció del nou conveni laboral, tot açò quede ben arreplegat.
Sinó que a més, també, ens preocupa, i molt, els treballadors i treballadores de forma externa, que treballen per a la radiotelevisió valenciana.

Per tant, per a nosaltres és una prioritat complir els drets dels treballadors i les treballadores, i sobretot tindre una televisió de qualitat i en garanties que complixca com a servei públic, que és el que considerem que és.

Moltes gràcies.
(Pausa)

(Ocupa la presidència la presidenta, senyora Estefania Blanes León)

La senyora presidenta:

Bé, moltes gràcies.

I ara passem a la intervenció del Grup Compromís, en la senyora Álvaro.

La senyora Álvaro Cerezo:

Gràcies, presidenta.

Bon dia, senyor Soriano.

Bon dia a les persones que ens acompanyen.

Mire, vosté i jo ens coneixem de l'anterior legislatura.
Crec que mai havíem assistit a una convocatòria com aquesta.
Literalment se li demana que vinga vosté a comparéixer arran de les últimes informacions aparegudes en els mitjans de comunicació.

I jo em pregunte: exercim el control parlamentari d'esta comissió, en base al que diuen els grups polítics en premsa?
Perquè això és el que està passant avui.

És a dir, si un grup polític diu una barbaritat, com ara, textual: Â«El president de la Generalitat, Ximo Puig, debe dar explicaciones y asumir responsabilidades por la quiebra de À PuntÂ», doncs resulta que vosté, que no és el president de la Generalitat, perquè me consta que eixa petició no s'ha fet arribar, doncs vosté ha de vindre a dir ací que À Punt no està en fallida.

Tot i que la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació ho ha negat en un comunicat oficial, que À Punt estiga en fallida, ho negat taxativament.
I que ni tan sols s'ha plantejat ni es preveu, ni ningú ha parlat d'una suspensió de pagaments.

Però mire, a vosté l'han fet vindre per a donar compte ací d'esta barbaritat.
Cal ser agosarat per a deixar caure una acusació tan greu com aquesta, sense cap base.
Milers de famílies podrien desestabilitzar-se, ja que gràcies a engegar el servei de Radiotelevisió Valenciana ha reviscolat el sector audiovisual valencià.

Però clar, qui fa estes declaracions sols pensa en un titular de premsa.
O, com vosté ho ha definit perfectament, Â«objeto de relevancia pirotécnicaÂ».
Fins i tot es diu, textual: Â«PSPV y Compromís pretendieron tener desde el primer minuto una televisión a su servicio, y les ha salido mal porque no la ve nadieÂ».

Y de veres, si tan poc s'estimen la tele y la ràdio pública, si tan poc s'estimen la funció de servei públic, per què la llei que engega la radiotelevisió valenciana va ser aprovada en este parlament sense cap vot en contra?
Cap vot en contra.

I per cert, que les últimes audiències diuen tot el contrari del que ahí s'afirma.
Per tant, els malastrucs, els que no volen la nostra tele, els que volen una altra vegada una tele tancada, doncs haurien de rectificar.
Però ja li assegure jo que no ho faran.
No és pot difamar.

No obstant això, jo, mire, no he perdut l'esperança, i pense que la justícia té un paper front a les mentires.
Mire, li llig un titular: Â«El gobierno valenciano pide siete años de cárcel y CGT ocho para un exdirector de Canal 9 por los pagos a la productora de José Luis MorenoÂ».
Ja que anem a parlar de retalls de premsa, vosté pot vindre també i explicar-nos què faria vosté en el 1.
400.
000 euros que li reclamen al senyor López Jaraba, exdirector de Canal 9, proposat pel Partit Popular.

No obstant això, i deixant que la justícia actue, sí que n'hi ha unes qüestions recents que m'agradaria conéixer breument.

En data 26 de setembre vosté ha remés l'avantprojecte del pressupost de la corporació al Consell, un esborrany que es troba dins del marge de la llei d'entre el 0,3 i el 0,6 % del pressupost anual de la conselleria, valorat al remat en 56 milions d'euros, solament un milió més del que estableix el contracte programa.

Creu que amb este pressupost podrà atendre les demandes que li requerix la llei de l'audiovisual valencià i el mateix contracte programa?

Quines són les línies que preveu més importants d'este pressupost, del qual ja s'ha remés l'avantprojecte?

I finalment, vosté ha afirmat que les oposicions per a formar part de la plantilla d'À Punt arribaran en temps i forma, de manera que no serà necessari cobrir cap tipus d'indemnització.
Pot especificar vosté més respecte d'això?

Açò són qüestions econòmiques financeres que a nosaltres sí que ens interessen.

Moltíssimes gràcies.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyora Álvaro.

Anem a passar a la intervenció per part del Grup Socialista.

La senyora Peris Cervera:

Gràcies, presidenta.

Señor presidente, bienvenido a esta comisión, después de este parón de elecciones y vuelta a constituir les Corts Valencianas.

Mire, señor Soriano, es cierto que este ha sido un verano repleto de noticias, especialmente sobre la situación financiera.
Yo creo que algunos, con muy mala intención, han decidido prender fuego a una mecha que ha despertado muchos de los fantasmas del pasado.

Porque, viniendo de donde venimos de la antigua Canal 9, cualquier noticia que tenga que ver con la situación económica de À Punt genera alarma, y lo sabían.
Y por eso, pegaron fuego a una mecha, aun sabiendo que era falsa.

Hay una declaración del conseller

de hacienda que a mí me parece de lo más razonable que he leído este verano.
Y dice Soler en relación a À Punt: Â«Vamos a dejarla respirar, caramba.
No ha habido ninguna suspensión de pagos, ni se prevé que pueda haberla.
Tiene que consolidarse en un período transitorio.
À Punt no está en quiebra financiera, no sé quién se ha inventadoÂ».

Pues mire, la secretaria general del Partido Popular, que en declaraciones dice que la ratio… (Veus)

La secretaria general del Partido Popular que dice, entrecomillado (veus)

que Â«la radio y la televisión pública se encuentran en situación de quiebra técnicaÂ».
Me viene a la cabeza que podría hacerle la pregunta becqueriana de: Â«¿Y tú me preguntas sobre el despilfarro y la prevaricación?
Si el despilfarro y la prevaricación eres túÂ».

Lo digo porque que vengan a hablar del despilfarro de más de 150 millones, del chiringuito de la izquierda, de una querella por prevaricación quienes dejaron una radiotelevisión valenciana con una deuda que seguimos pagando los valencianos por encima de los 1.
200 millones de euros tiene bemoles.

Pero, además, que intenten venir aquí a mentir.
Sobre la situación económica, yo creo que es muy importante las declaraciones que usted ha hecho, que ha hecho la corporación y que lleva todo el verano intentando desmentir que no hay quiebra financiera.
Que hay una situación de desajuste contable y que contablemente también ha propuesto la solución.
Y cuando esas soluciones han estado sobre la mesa, se han aprobado las cuentas del año 2018.

Y en relación al presupuesto -terminaré con mis quince últimos segundos-, desde mi grupo hemos sostenido en esta comisión muchas veces que consideramos que el presupuesto de los 55 millones es un presupuesto muy, muy ajustado, pero es el que tenemos y por lo tanto con él tenemos que trabajar.
Pero, que el Partido Popular considere que ese presupuesto es excesivo, que vienen a pedir un incremento los que en Madrid tienen un presupuesto de 80 millones; los que en Galicia tienen una radiotelevisión gallega con 106; o que en Andalucía acaban de aprobar un presupuesto, con el visto bueno de Vox, de 160 millones de euros.

Así que coherencia y, si puede ser, posición común en relación a las radiotelevisiones autonómicas, no vendría mal para generar sosiego y, sobre todo, decir la verdad.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyora Peris.

Senyora Ortiz, demanava vosté la paraula?

La senyora Ortiz Vilella:

Sí, yo creo que no soy la persona que está hoy interviniendo aquí para hablar en la comisión.
Por tanto, las referencias del Grupo Socialista acusándome de que el despilfarro soy yo pues no las voy a permitir.

Por tanto,…

La senyora presidenta:

Pense que no n'hi ha hagut al·lusions personals…

La senyora Ortiz Vilella:

Sí, sí ha habido alusiones personales hasta el punto de señalarme a mí como si fuera la protagonista de esta comisión y que el despilfarro era yo.

Por tanto, pido a la señora portavoz, en este caso del Partido Socialista, que retire lo que tiene que ver con las alusiones a mi persona.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Ací jo, almenys, no he escoltat cap al·lusió personal, s'ha al·ludit als grups parlamentaris i no n'hi ha hagut cap al·lusió personal a la seua persona.
Per tant, jo entenc que no cap cap tipus de rectificació per part de cap grup.

Si vos sembla, continuem amb les intervencions i l'ordre del dia.

El senyor president del consell rector contestarà a totes les intervencions dels grups.

Moltes gràcies.

El senyor president del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Bien.

Vamos a intentar responder a las múltiples y amplias preguntas que se han formulado, algunas más concretas, otras más genéricas, algunas simplemente son afirmaciones gratuitas de Â«estamos en quiebraÂ», Â«esto se hundeÂ», etcétera, pero que, bueno, intentaremos resolver.

Bien, empezando por el orden en que se han realizado las intervenciones, en primer lugar, en relación al señor Llopis, que es el primero que ha intervenido, agradecerle el tono que ha utilizado, en primer lugar.
Yo creo que es importante que este espacio sea un espacio en el que podamos hablar tranquilamente, en el que podamos todos contribuir a que detectemos aquellos puntos en qué se debe mejorar, necesariamente tenemos que mejorar.

Y, por lo tanto, yo creo que la iniciativa que han realizado, independientemente de que luego los grupos políticos consideren que ese sea el mejor camino o que existan otros caminos alternativos, yo creo que, bueno, siempre es necesario y es bueno que se examinen las posibilidades de mejora.

Luego, vamos, en relación a las posibilidades de mejoras hablaba del tipo de estructura.
Bueno, yo lo que ponía de manifiesto es que hay una estructura en estos momentos de un ente de derecho público y una sociedad anónima de carácter mercantil y que, en ocasiones, como estamos viendo, pues eso genera unas disfunciones y que esas disfunciones hay que solventarlas de alguna forma.

La desaparición de una de las personas jurídicas ¿puede ser la solución?
Pues, podría ser la solución.
Yo creo que hay que estudiarlo y a mí me parece que esa es una de las vías que podría resolver la situación.
Pero, en cualquier caso, yo creo que hay que plantearlo en el debate y yo creo que es positivo.

Luego, me planteaba una serie de cuestiones en relación más concreta.
Por un parte, los índices de audiencia, afirmaba que los índices de audiencia eran bajos.
¿Podemos estar contentos con los índices de audiencia?
En absoluto, en absoluto estamos contentos con los índices de audiencia.
También, tenemos que tener en cuenta que los índices de audiencia se empezaron a medir hace ni siquiera un año; empezamos con unos índices bajos y hemos ido creciendo a lo largo de este año.
¿2,7 es un índice razonable en estos momentos?
No estamos contentos, nadie puede estar contento, nuestra aspiración es ser un índice mayoritario dentro de los medios de comunicación de la Comunidad Valenciana.

La referencia que la señora Ortiz señalaba de que hay medios privados en el ámbito autonómico que tienen índices superiores, me gustaría conocerlos, ¿eh?
, porque yo desde luego no los conozco; y Kantar, que es la medidora, tampoco.
Y si me lo dice, encantado.
Pero, bueno, es una afirmación que yo creo que es gratuita.

Yo creo que el índice es un tema que tiene que ir creciendo y que va a ir creciendo paulatinamente, vamos adaptando nuestra programación, vamos viendo qué es más oportuno y, luego, también, hay que…, bueno, seguramente la directora general se extenderá en este asunto, pues lo que nos encontramos es que hay en estos momentos otros medios a través de los cuales los ciudadanos acceden a los medios de comunicación.
Es decir, la televisión en TDT ya no es la televisión de hace veinte años, o de treinta años, sino que ahora tenemos otras vías de acceso, cualquier pantalla, cualquier ordenador, cualquier teléfono es una vía de acceso, y eso también es importante.

También, tenemos un mercado completamente diferente, ahora tenemos plataformas, las plataformas están en todas las casas, o en muchas casas, y a través de esas plataformas.
.
.
, los ciudadanos muchas veces pasan a esas plataformas antes que ver la TDT.
Sin embargo, cuando se trata de información de proximidad, donde van a vernos, donde van los ciudadanos es a los medios públicos o a los medios de comunicación de proximidad.

Y, en ese sentido -simplemente un paréntesis con relación a lo que señalaba el representante del Grupo Parlamentario Vox-, sí necesitamos unos medios de comunicación públicos, un sistema democrático necesita unos medios de comunicación públicos en donde todos los ciudadanos puedan participar y puedan verse reflejados.
Los medios de comunicación son necesarios para que la democracia exista, y sin ellos la democracia está minusvalorada.

Pero, bueno, esa es una opción política que yo desde luego no comparto, usted piensa que el dinero donde mejor está es en el bolsillo de los ciudadanos y eso también supone que no tiene que haber sanidad pública, que no tiene que haber fuerzas de seguridad del estado, que no tiene que haber ejército, ¿no?
Bueno, claro, aquí es el liberalismo radical, pues no tiene que haber servicios públicos, y los servicios públicos también son eso.
Bien, continuemos, y permítanme el excursus

.

Me planteaba, en cuanto a la conformación del consejo rector.
El consejo rector, como bien sabe, procede de varias fuentes, todavía no están todas las fuentes, el consell audiovisual está por conformar.
Hoy, vamos a tener, seguramente, todos los miembros del consejo rector… Yo creo que es un tema a debatir, ¿no?
No sé si es (inintel·ligible)

…

Me preguntaba por el tema de la evaluación de la directora general, pues está el acta, si la piden, se les facilita (se sent una veu que diu: Â«La hemos pedidoÂ»)

, pues si no les ha llegado en breve les llegará, en breve llegará, quiero decir que no ha habido tiempo.
Ya les he dicho que en lo que llevamos de legislatura hemos atendido cincuenta peticiones de documentación, que yo creo que es un número relevante.
O sea que, no se preocupe que pronto le llegará.

¿Cuáles son los requisitos?
En estos momentos, la convocatoria tiene que salir porque el contrato vigente acaba en marzo y, entonces, estamos en ello.
Los requisitos para ese concurso, pues, bueno, habrá que concretarlo.
Yo no quisiera anticipar una opinión personal cuando eso está en estos momentos en un debate en el seno de la comisión del consejo rector y, bueno, yo creo que tiene que ser abierto pero que en estos momentos no quisiera concretar.

Yo creo que el valenciano sí que es bueno que lo conozca quien ostenta la dirección general, quiero decir que sin ánimo de referirnos a un antiguo director general al que decían que tenían que traducirle los textos porque no era de aquí, pero, bueno, al margen de eso.
Por eso, quiero decir que sí que es bueno, ¿no?
(tussen)

, sí que es bueno que por lo menos conozca el valenciano.
Bien.

Y no sé si…, seguro que me he dejado muchas cosas sin contestar pero seguramente, después, me volverá usted a recordar aquello que me he dejado.

Bien, siguiendo con la portavoz del Grupo Parlamentario Popular, bueno, usted ya anticipó tres años que esto iba a ser un desastre, que esto era terrible, y que no podíamos ir a ninguna parte.
Bueno, vamos a ver, yo creo que los medios de comunicación públicos valencianos están en funcionamiento, se emite todos los días, todos los días hay noticias, todos los días hay programas de entretenimiento, por lo tanto no podemos decir que esto ha sido un desastre, esto funciona.

Afirmar que estamos en una quiebra técnica, me parece que eso es una cosa, vamos a ver, gratuita, absolutamente gratuita.
Vamos a ver, aquí lo que ha habido es un gasto, es decir, se han gastado el dinero presupuestado en los presupuestos de la Generalitat para poner en funcionamiento y adquirir equipamientos, reformar las instalaciones de Burjassot, contratar el personal, contratar contenidos.
.
.
, todo eso son los gastos que ha habido, todos eso son gastos que aparecen en la cuenta como pérdidas, pero no son pérdidas que debamos dinero a nadie, nosotros no debemos dinero a nadie.
El pago medio se realiza dentro de los parámetros normales, incluso por debajo de la media habitualmente.
Entonces, no se puede hablar de quiebra técnica.
Ustedes han calificado de quiebra técnica alegremente algo que no es.

Si quiere, luego le doy la explicación técnica de por qué se produce eso, si quiere se lo explico, pero como dice que luego se lo explico y resulta que no es lo que le gusta oír pues yo no sé si explicárselo, pero, vamos, yo, si quiere… (Veus)

No, no, no me gusta porque no se corresponde con la realidad.

La senyora presidenta:

No entrem en debats.
Després, n'hi haurà torns de paraula.

El senyor president del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Bien, nos dice que es un caos, que hay una querella.
¿Hay una querella?
Vamos, parece que las querellas caen del suelo.
Me parece de una indignidad absoluta.
Quiero decir, el Partido Popular presenta una querella y ahora resulta que las querellas caen del suelo, y como no pasa nada pues presentamos querellas todos los días.
Y aquí seguimos presentando querellas.
Es que me parece absolutamente indigno.
Además, por unas cuestiones que ustedes saben perfectamente y conocen perfectamente, o deberían conocer.
Es decir, los contratos de contenidos no están sujetos a la ley de contratos de las administraciones públicas, son contratos de carácter patrimonial y, por lo tanto, tienen un régimen distinto del contrato de la ley del sector público.

Que ahora me vengan con una querella por ese motivo, ya me parece sorprendente cuando menos.
Y que, además, como motivo, o fundamento, que resulta que un señor había sido concejal socialista, mire, yo ese señor lo conocí el día que vino a firmar (veus)

, me da igual, pero decir que ese era el motivo de la querella me parece, vamos, sorprendente.
Que había contratos menores que estaban rayando el límite, bueno, estaban rayando el límite… Bueno, ¿estaban dentro de los presupuestos contemplados?
¿Había fraccionamiento?
No, no había fraccionamiento.
Y, ahora, eso ustedes lo convierten en que ya estamos condenados.

¿Cuál era el motivo de la querella?
Ustedes sacan una querella y ya con eso lo han resuelto todo, pero no resuelven.
Vamos, me parece más coherente la postura del Grupo Parlamentario Ciudadanos que, bueno, ve deficiencias, o piensa que existen deficiencias y lo que quiere es contribuir a solventarlas.
Si ustedes lo que piensan es que se resuelven las cosas sacando querellas, aquí no resolvemos nada en absoluto.
El interés de los medios públicos desde luego no está en su haber.

Pedimos más dinero, bueno, yo no sé, como ustedes se informan todo por los medios de comunicación porque dice que todo esto sucede en los medios de comunicación; los medios de comunicación -creo- han salido diciendo que no había aumento del presupuesto.
Que necesitamos más dinero, más presupuesto para renovar la infraestructura del centro de producción de programas que existen en estos momentos, pues sí, es decir, tenemos goteras, habrá que repararlas; la infraestructura que existía ha estado unos cuantos años sin funcionamiento, no sé por qué habrá estado sin funcionamiento, alguien la cerraría, ¿no?
, algo ha pasado ahí.

Entonces, claro, pues, sí, ¿es necesario reformar esas instalaciones?
Desde luego.
¿Renovar la infraestructura?
Desde luego.
Pero el presupuesto que hemos presentado no incrementa el presupuesto, porque somos conscientes de cuál es la situación general, y como somos conscientes de esa situación hemos presentado un proyecto de presupuesto restrictivo, nos hemos tenido que restringir, sí.

Me preguntaban, por otra parte, que en el caso de la delegación de Alicante, ¿dónde están, dónde están?
No lo sé, yo creía que usted la había seguido.
Había unas instalaciones ahí, cerca de la ciudad de Alicante, ¿no hay unas instalaciones cerca de la ciudad de Alicante?
(Veus)

Bueno, pues, cuando quiera, está invitada desde luego.
Sí, no, pero que yo la invito a que vaya a las instalaciones de Alicante y las pueda ver, porque creo que en la ciudad de Alicante había unas instalaciones que se constituyeron y que, luego, mira por dónde tuvieron que dejarse de utilizar porque se iban a utilizar para estudios de cine.
Y bueno, entre otros, estamos utilizando nosotros esas instalaciones allí en ese centro.
Creo que conoce a lo que me refiero, ¿no?
O ¿no?
¿No sabe que hay unas instalaciones cerca de la ciudad?
(Veus)

No, no, pero usted me preguntaba y yo le sitúo geográficamente.

La senyora presidenta:

Per favor, evitem entrar en debats i utilitzem els torns de rèplica.

El senyor president del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Bien.
De la Agencia Tributaria me ha dicho que si teníamos sanción.
La Agencia Tributaria lo único que ha hecho es devolvernos el IVA, y estamos encantados de que nos devuelva el IVA.
Pero la Agencia Tributaria no nos ha sancionada nada, que yo sepa, y es que no.
Simplemente nos ha devuelto el IVA correspondiente.
No sé más a qué se refiere.

Me ha preguntado también por el expediente de la Comisión Nacional de los Mercados y las Competencias.
La mesa de contratación se reunió, evaluó las propuestas que habían sido presentadas y remitió, siguiendo lo que establece la ley de contratos, la información a la comisión de la competencia.
La comisión de la competencia indicó que era competencia del ámbito autonómico y remitió las actuaciones al órgano correspondiente del ámbito autonómico.

Ahí están desarrollándose.
.
.
Nosotros, nosotros, y me refiero por nosotros la mesa de contratación, que hizo lo que tenía que hacer, y hasta ahí hemos llegado.
Nosotros ya no tenemos nada que opinar en ese respecto, ¿eh?
(Veus)

Es lo que le puedo decir.

Sigamos.
Bien.
Me preguntaban, y recuerdo, el tema de personal.
El tema de personal y publicidad que me preguntaba el anterior grupo parlamentario.

El tema de publicidad.
Los cálculos que se hicieron en su momento se hicieron en base a un presupuesto que no se conocía.
Es decir, se iniciaron las emisiones el 10 de junio y, por lo tanto, carecíamos de antecedentes.
El mercado publicitario había cambiado radicalmente desde que dejaron las emisiones de Canal 9.
Y, por lo tanto, los precedentes no eran unos precedentes que pudiéramos decir que fueran válidos en absoluto.
La previsión se había hecho para todo el año 2018.
Las emisiones empezaron el 10 de junio, es decir, seis meses escasos.

En segundo lugar, otro elemento que hay que tener en cuenta es que en el año 2018, las mediciones de Kantar no empiezan hasta el 10 de octubre, como he indicado.
Y, por lo tanto, ese es un elemento importante para las entidades que emiten publicidad.

Un tercer factor que también es importante es que nosotros somos un ente.
.
.
, un servicio público y, por lo tanto, no vamos a emitir.
.
.
no estamos dispuestos a emitir cualquier tipo de publicidad y en cualquier momento.
Hemos dicho que fuimos el primer ente público, el primer medio de comunicación que restringió, que no permite la emisión de publicidad en apuestas, que sí sucede en otros medios de comunicación, que son una fuente de ingresos muy importantes.
Y esa es una de las posibles restricciones derivadas del hecho de que somos un servicio público.

Otro elemento que también hay que tener en cuenta es el hecho de que FORTA, la Federación de Organismos de Radio y Televisión Autonómicos, se encontraba en aquel momento en un proceso de transformación, digamos que.
.
.
de la venta de publicidad.
Y ese proceso está a punto de concluir en estos momentos, lo cual complicaba, ha complicado el que nosotros nos pudiéramos incorporar a beneficiarnos de esa situación.

Y, bueno, esos serían en general los elementos que cabría reseñar como aquellos que han ocasionado el que la previsión no se correspondiera con el resultado.
De hecho, este año las previsiones han sido bastante inferiores.
Las previsiones presupuestadas para el año 2019 eran de un millón de euros, según costa en el presupuesto.
Y, por lo tanto, esa previsión ha bajado de una forma importante y, por lo tanto, yo creo que fácilmente la podremos alcanzar y espero que superar.

En lo que refiere al personal -vamos a ver-, la ley de creación establecía una previsión en su disposición transitoria novena en lo que se refiere a la provisión temporal de los puestos de trabajo.
Dado que se quería poner en marcha a la mayor brevedad el funcionamiento del servicio público audiovisual valenciano, establecía unas características específicas: provisión temporal de los puestos de trabajo.

A lo largo del año 2018, se realizaron las bolsas de trabajo para que pudieran participar todas aquellas personas que estuvieran interesadas y se procedió a la selección.

¿En qué situación estamos en estos momentos?
En estos momentos lo que estamos es.
.
.
tenemos una relación de puestos de trabajo aprobada, tanto de la sociedad como de la corporación, y la previsión es que en breve podremos tener una oferta pública de empleo.
Y a partir de ahí, finalizar lo que se está redactando, que son las bases generales y luego las convocatorias individuales.

Plazo de los tres años.
Vamos a ver.
El plazo de los tres años es un plazo que yo creo que frecuentemente se utiliza, pero que la realidad jurídica no es coincidente con lo que aparece en muchas ocasiones.
Entonces, el plazo de los tres años, la jurisprudencia que aparece a partir de los años noventa, que lo trata es de perseguir o imposibilitar que determinadas personas que han estado durante muchísimos años en contratos temporales acaben siendo personal fijo de plantilla.
Pero, claro, cuando hablan de personal que ha estado durante un tiempo excesivamente largo, estamos hablando de plazos de veinte años, quince años, etcétera.

El plazo de los tres años, por lo tanto, desde la contratación temporal, no produce en ningún caso automáticamente la conversión de un contrato fijo ni la necesidad de indemnizar.
Para que hubiese un fraude en la contratación, que es al final lo que está en la mente de algunos, sería necesario , además de un plazo largo, que se intentara evitar cualquier proceso selectivo, cosa que no va a suceder.
Porque en estos momentos lo que estamos realizando, como ya les digo, son los trámites para que esas convocatorias se vayan a poder iniciar en breve.
.
.
en el mayor breve plazo posible.

El plazo de los tres años no es un plazo que nos tenga que determinar exactamente el momento en que para algunos se convierte el personal en personal fijo.
Eso no puede suceder, porque no es lo que dice ni el Estatuto de los trabajadores, ni lo dice el Estatuto básico del empleado público, ni lo dice la jurisprudencia.

Por lo tanto, estamos dando los pasos para que eso no.
.
.
, para que se puedan realizar las pruebas selectivas y no hay posibilidad.
.
.
o entendemos que no se va a producir esa situación fraudulenta que algunos se empeñan en manifestar que existe.

Bien.
Sigamos con las cuestiones, si encuentro los papeles.
(Soroll de papers)

Aquí están.
Bien.
(Pausa)

Me preguntaba el representante del Grupo Parlamentario Vox que si íbamos a mantener.
.
.
, que cómo se iban a distribuir los tiempos en las próximas elecciones generales.

El próximo viernes está previsto que el consell rector apruebe el plan de cobertura informativa de los medios de comunicación públicos valencianos.
(Veus)

Bueno, sí.
Vamos a ver.
Cada vez que hay un proceso electoral, se aprueba un plan de cobertura.
Entonces, aprobamos un plan de cobertura para las elecciones generales y autonómicas de las Corts; después se aprobó otro plan de cobertura para las elecciones municipales y europeas y ahora aprobaremos un plan de cobertura para las elecciones generales a celebrar el próximo mes de noviembre.
Es decir, cada vez que se celebran.

Entonces, siguiendo los requerimientos que establece la ley orgánica de régimen electoral general, se distribuirán los tiempos.
Y, bueno, esperemos al viernes, no nos anticipemos a la decisión y se le comunicará.
O sea, que no se preocupe.

Me habla de neutralidad de los servicios informativos.
Bueno, yo creo que los servicios informativos realizan su función.
Hay quien le gusta unas veces más lo que dicen y otras veces les gusta menos, pero los servicios informativos yo entiendo que realizan su función con neutralidad y con independencia.
Pero es que no creo que tenga que decir más.
Quiero decir, si alguna vez ustedes tienen.
.
.
, (veus)

si ustedes tienen alguna vez alguna consideración que estima que no se produce, manifiéstelo, pero en concreto.
No diga: Â«No son neutrales, no son imparciales.
Â» Díganos en concreto lo que se trata y entonces nos podremos pronunciar, porque, claro, hablar en genérico.
.
.
(Veus)

La senyora presidenta:

Disculpe.
Tindrà el temps de rèplica quan li corresponga i no interrompa a la persona que té l'ús de la paraula.
Moltes gràcies.

El senyor president del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Bien.
Me queda.
.
.
En primer lugar, agradecer a la presidenta de la comisión y representante del Grupo Parlamentario Unides Podem el apoyo a la actuación de los medios públicos valencianos.

Y, bueno, estamos trabajando para que el personal.
.
.
, las condiciones del trabajo del personal sean las adecuadas, no solo el que está trabajando en el propio.
.
.
dentro directamente, sino también necesitamos para poder desarrollar todo lo que.
.
.
todas las emisiones, se necesita colaboración de empresas externas y, por lo tanto, son muchos los trabajadores que tenemos en estos momentos que realizan ese trabajo.
La pretensión es que las condiciones sean unas condiciones adecuadas para que puedan funcionar correctamente los medios de comunicación.

Y, efectivamente, los medios de comunicación públicos valencianos tienen una misión de rentabilidad social.
La rentabilidad económica.
.
.
, no hay que malgastar los presupuestos de la Generalitat, pero el beneficio esencial tiene que ser la rentabilidad social.

A la portavoz de Compromís, agradecerle el apoyo.
Efectivamente, no estamos en quiebra; efectivamente, no hay suspensión de pagos; efectivamente, estamos funcionando creo que con las dificultades.
.
.
con dificultades importantes, pero saliendo todos los días las emisiones y prestando el servicio público adecuado.

¿Presupuesto suficiente?
Bueno, el presupuesto es el que tenemos.
Quiero decir, el presupuesto es el que ustedes aprueben, esta cámara apruebe.
Y con ese presupuesto, claro, las necesidades de mejora siempre son importantes.
Y si, bueno, si las Cortes deciden mejorar ese presupuesto, no lo dude de que será bien recibido.
Eso no va a haber ningún problema.

Lo de las oposiciones de personal, creo que ya más o menos lo he contestado.

Y en cuanto a.
.
.
Y a la diputada del Grupo Parlamentario Socialista, la diputada Rosa Peris, la verdad es que las palabras del conseller

de hacienda yo creo que han estado muy bien traídas.
Es decir, hay que trabajar.
Llevamos un año escaso, un año y un poco de emisiones, tienen que consolidarse estos medios públicos.
Es un trabajo que está siendo difícil.
Y bueno, intentaremos realizarlo y desarrollarlo lo mejor posible.
La situación económica general, como ya he indicado, no es la mejor para que pueda incrementarse el presupuesto, pero, bueno, el presupuesto será el que ustedes decidan, el que está cámara decida.

Y de momento, muchísimas gracias.

La senyora presidenta:

Moltíssimes gràcies, senyor Soriano.

Ara els grups que consideren.
.
.
, que entenc que com s'ha contestat a tots el grups, tots tenen l'opció de tindre torn de rèplica, si així ho demanen els grups.
Demanen tots els grups la paraula?
Compromís, en este cas, no?

Val, doncs, tornem a fer en el mateix ordre, amb un temps màxim de tres minuts per a cadascun de.
.
.
(Veus)

He preguntat a la senyora lletrada i m'ha dit que seguim el mateix ordre que hem seguit en aquesta primera intervenció.
Per tant, amb un temps màxim de tres minuts, farem les intervencions oportunes.

D'acord.
Senyor Llopis, quan vullga.

El senyor Llopis Pascual:

Moltes gràcies.

A mí hay una cosa que me preocupa, después de haber escuchado…, más que a usted, que me ha dado bastante confianza.
Es decir, aquí, a mi derecha, tengo a unas personas que dicen que todo fenomenal y todo va de puta madre y que no hay que cambiar absolutamente nada.
(Se sent una veu que diu: Â«Jo «de puta mare« no ho he dit, eh?
Â»)

Bé, ho sent; lleve la paraula.
Todo va fenomenal, todo va bien.
Y, en el otro lado, todo va mal.

Yo creo que, a fin de cuentas, creo que ahora mismo no va todo bien, no va todo bien porque tenemos unos ingresos de publicidad escasísimos, muy escasos para lo que se había…, no solamente para lo que se había presupuestado.
Me gustaría que me contestara, de ese millón que hemos presupuestado para este año, ¿cuánto hemos ingresado hasta ahora?
Esos números sería importante saberlos.

Y, tenemos una audiencia muy baja.
Es decir, no es necesario que tengamos una DANA cada mes para incrementar la audiencia, desgraciadamente.
Sí que me gustaría que el Valencia ganara todos los meses algo para poder tener más audiencia, pero que no solamente tengamos situaciones excepcionales para subir la audiencia.

Insisto, creo que ahora mismo toca un proceso de reflexión.
Ni estamos fenomenal, como dice Compromís y la izquierda… Porque a mí lo que me preocupa es: todo va bien y, en el peor de los casos, como va regular y el PP lo hacía peor con Canal 9, ya está todo solucionado.
No, vamos a ver, tenemos un compromiso con la sociedad valenciana, tenemos 55 millones de euros; me gustaría saber, con 55 millones de euros cuál sería el porcentaje de audiencia que sería razonable.

Y mi pregunta también, en este sentido, que a mí también me preocupa, ¿no?
.
.
.
Tengo la sensación de que tenemos una televisión…, hemos construido una televisión del siglo XX en pleno siglo XXI, y usted lo ha dicho muy bien.
Cada vez la gente utiliza otros mecanismos que creo que se han descuidado muchísimo en el desarrollo de esta televisión.
También me gustaría que me diera su opinión.

Insisto muchísimo, hemos pedido hace muchísimo tiempo la valoración de la directora.
Sí que nos gustaría que esa velocidad de los medios de comunicación también fuera en otras cosas.

Después, en la parte… Se ha puesto mucho en tela de juicio que si nosotros hemos trabajado por lo que dicen los medios de comunicación.
Los medios de comunicación de esta comunidad se han hecho eco de una persona que se llama intervención de la Generalitat.
Que no es que nosotros nos hemos juntado, la señora del PP y yo nos hemos juntado y hemos dicho: bueno, es que esto va todo mal.
No, oiga usted, que ha sido la intervención de la Generalitat; que no sé, si ustedes no se fían…, los señores de Compromís y del PSOE (remors)

no se fían de la intervención de la Generalitat… Pero, perdone, si me deja acabar; ya luego usted tiene su turno, creo.
Que no lo ha pedido, ¡qué lástima!

Yo creo que es fundamental que nosotros ahora mismo… Y, por eso, vuelvo a insistir que sea razonable que trabajemos en estudiar la situación actual.
Mejoremos la ley para mejorar los resultados, para mejorar los servicios; creo que es imprescindible.
Ni estamos en situación de quiebra, posiblemente, ni estamos en una situación idílica.
Creo que tenemos que hacer un proceso de mejora continua, para mejora continua hay que asumir algunas cosas que se han hecho mal.
Fijarnos unos objetivos realistas a esos 55 millones de euros porque, insisto también, en una situación de crisis total, donde va a haber retallades

en sanidad, en educación, creo que es injusto que no estemos a la altura con esa inversión que han hecho los valencianos en los medios de comunicación.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyor Llopis.

Ara serà el torn de la rèplica per a la representant del Partit Popular, la senyora Ortiz.

Avant.

La senyora Ortiz Vilella:

Muy bien.

Muchas gracias, señora presidenta.

Yo comprendo que hay temas que no le gusten ni a usted ni a los partidos que sustentan al gobierno y los de las querellas son incómodos, yo lo puedo entender, pero es lo que hay y es lo que va a haber a partir de ahora.

Mire, a mí me parece sorprendente, me parece sorprendente, por parte suya y por parte de algunas diputadas en esta sala, que tengan el atrevimiento de decir que la querella es una irresponsabilidad o una vergüenza o una… ¿Usted sabe que esa querella la sustenta el informe del síndic

de Comptes, que está en esta sala de aquí al lado, en el informe del año 2017, punto por punto?
Informe de la Sindicatura de Comptes del año 2017, (veus)

es el primero que señala todo ese tipo de cuestiones que se han puesto en conocimiento de la justicia.
Porque usted lo sabrá mejor que yo, las cuestiones que entendamos que no están claras, el juzgado dirá lo que tenga que decir, pero hay que ponerlas en conocimiento de la justicia.

Por tanto, la querella del Partido Popular no son recortes de prensa ni una manía persecutoria que tenemos contra usted ni contra nadie.
Hay un informe de la Sindicatura de Comptes -y está aquí al lado el señor que lo firma, junto con todo su equipo- que es el que pone de manifiesto ese tipo de cuestiones.
Eso lo primero.

Lo segundo, vamos a ver, la auditoría, dentro del informe de la cuenta general del año 2018, yo me imagino que usted se lo ha leído, seguro, seguro, porque de esto conoce más que yo.
Pues, en la segunda página pone, literal: Â«Identificación y descripción del riesgo.
La sociedad presenta, a 31 de diciembre de 2018, un patrimonio neto contable negativo en importe de 748,6 miles de euros, como consecuencia de las pérdidas del ejercicio, por lo que, conforme al artículo 363 de la Ley de sociedades de capital, la entidad se encuentra en causa de disoluciónÂ».

¿El auditor no lo dice bien?
¿Se ha equivocado?
¿No es cierto?
¿Tiene usted algo que poner encima de la mesa de eso?
Que a mí me parece bien, pero usted comprenderá que yo, después de leer este informe de la auditoría que va dentro de la cuenta general, tengo que decir lo que digo y tengo que preguntarle lo que le pregunto.
Yo no me he levantado esta mañana y me he puesto a buscar por dónde le voy a dar follón hoy; tengo muchas cosas más importantes que hacer, se lo puedo asegurar.

Mire, y otra cosa que no le he preguntado antes, no me ha dado tiempo, pero se lo digo ahora.
El contrato programa tiene una comisión mixta que tiene que controlar ese dinero, ese gasto, ese contrato, qué es lo que sucede con ese contrato.
Según tengo yo aquí, desde el 7 de junio de 2018, se crea esa comisión mixta, que la componen cuatro miembros del Consell y cuatro miembros de la corporación, entre ellos usted y la señora Empar Marco.
(Veus)

Yo he hecho una petición de documentación para que me dieran las actas de esa comisión mixta, para saber qué habían hecho en esa comisión mixta, que es lo que allí deciden o no deciden, qué control se lleva sobre el dinero público porque, si no se lleva un buen control sobre el dinero público, tenemos un problema.
Y a mí lo que me contestan es que el 30 de abril de 2019 -desde el 7 de junio de 2018-, el 30 de abril de 2019 se reúne por primera vez y que aún no hay acta.

Según dice aquí, el diario oficial se tiene que reunir obligatoriamente cada dos meses.
¿Por qué no se ha reunido cada dos meses?
¿Quién es el responsable de que no se haya reunido cada dos meses?
¿Quién está controlando al controlador, que no controla nada?
Yo tengo esas dudas, insisto, y no es una manía persecutoria contra usted, pero es que no lo entiendo.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyora Ortiz.

Passarem al torn de rèplica del Grup Vox, en veu del senyor Pascual.

Quan vullga.

El senyor Pascual Pérez:

Muchas gracias, señora presidenta.

Bueno, señor Soriano, me ha pedido casos concretos, con respecto a los calificativos que, desde los servicios informativos, se estaban realizando al grupo político Vox.
Si quiere, sencillamente, se lo pongo.
Â«Rubén Martínez Dalmau i el partit d'ultradreta Vox esgota el termini i triarà síndic i adjunts en els.
.
.
Â».
No sé si le parecerá lo suficiente… (Se sent una veu que diu: Â«No lo he oído.
Â»)

Bueno, pues, se lo pongo… Después de hablar de Podemos, comentaba eso, que también estaba el grupo de extrema derecha, el partido Vox.
Â««…comentari, almenys de moment«.
Podem designa Rubén Martínez Dalmau i el partit d'ultradreta Vox esgota el termini i triarà síndic i adjunts en els pròxims diesÂ».
Del 16 de mayo.
Valóremelo.
Yo creo que es bastante específico.

Tampoco me ha contestado con respecto a la pregunta que le he hecho de la valoración del ratio del gasto, o sea, del presupuesto, de los 55 millones, con respecto a la audiencia que tiene ahora mismo À Punt.

Mire, siempre se ha hecho referencia al gasto, con respecto a la población de la Comunidad Valenciana.
Pero yo, sinceramente, eso lo veo erróneo.
Hombre, claro, si cogen ese parámetro para compararse con otras comunidades autónomas, pues, vale; pero, ¿ve lógico que el gasto que tiene À Punt con respecto a la audiencia, a la cantidad?
Por eso le estaba preguntando antes del número de telespectadores que había con respecto a los telespectadores que tiene, que yo creo que ahí sería el dato porque saldrían unos números bastante…, bastante hinchados.

Bueno, usted me ha salido también con bastante demagogia con respecto a que la televisión pública, pues, hace un servicio público fundamental.
Entonces, yo le transmito la siguiente pregunta, ¿cree usted que no hay pluralidad de medios de comunicación en la Comunidad Valenciana o que no lo había cuando no estaba ni Canal 9 ni À Punt?

O, con respecto a lo público, ¿cree usted que Radiotelevisión Española no hace ninguna función pública o que no representa a la sociedad que vive en la Comunidad Valenciana?

También otro aspecto que me gustaría saber es, si ustedes creen que la televisión pública está realizando un interés público, no acabo yo de encajar por qué quieren que tenga unos ingresos publicitarios mínimos.
Ya, la ley lo pide, pero, ¿por qué lo quieren?
.
.
.

La senyora presidenta:

Vaja acabant la seua intervenció, senyor Pascual, perquè abans (inintel·ligible)

…

El senyor Pascual Pérez:

…¿Es que consideran que los ingresos -termino ya-…, que los ingresos publicitarios son también de interés público?

Mire, y tampoco me ha contestado si estaba satisfecho o cómo valora la labor de la directora general.

Muchísimas gracias.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies.

(Ocupa la presidència el vicepresident de la comissió, senyor Fernando Llopis Pascual)

El senyor vicepresident:

Quan vosté vullga.

La senyora Blanes León:

Val, moltes gràcies, senyor vicepresident.

Bé, nosaltres no estem totalment d'acord amb tot el que es fa.
Hem dit que entenem que hi ha coses que es deuen i es poden millorar i així ho hem dit en la primera intervenció.

Però sí que m'agradaria.
.
.
, per anar remarcant alguns dels temes que sí que ens preocupen i que ens agradaria vore de quina manera es pensen solucionar o posar altres condicions.
És el cas de les empreses, com bé dic, que treballen de forma externa que, tal com marca l'empresa.
.
.
, totes les empreses que treballen per a l'empresa matriu han de tindre les mateixes condicions, condicions similars els treballadors.
Això ens preocupa i molt, perquè, segons hem sabut, està cobrant-se al voltant de tres-cents o cinc-cents euros menys pel mateix treball en les empreses privades que en el sector de la part pública.

Després, hi ha una cosa que també ens preocupa molt i és els treballadors que fan la ingesta que, per als qui no som d'aquesta àrea -jo ho he aprés ara-, és el tema del bolcat de totes les dades al sistema, que es troba privatitzat aquest servei.
I això sí que ens preocupa perquè entenem que és una cosa que forma part dels informatius i, per tant, si els informatius han de ser públics, entenem que esta part també hauria de ser gestionada per treballadors públics.

I, després, també, altres temes, com els operadors d'equip, que alguns d'ells estan treballant a través d'empreses també externalitzades, empreses de serveis, que entenem que també haurien d'estar dins de la plantilla.

Sabem que açò ve limitat, com he dit en la meua primera intervenció, pel pressupost que ha de destinar-se al personal.
I, per tant, ahí entenem que ha de treballar-se per al canvi d'aquest punt, perquè en un servei públic moltes de les despeses, evidentment, són en el tema de personal, com passa en altres molts sectors.

Per tant, nosaltres això sí que ens preocupa i ens agradaria que ens comentara quina via o quina solució entén que podria donar-se per a aquestos casos.

També, en el cas del pressupost per a produccions, entenem que és limitat, ja que del 33% que es marca que s'ha de destinar per a la producció, ahí entra també la compra de productes ja fets i ja de.
.
.
, bé, doncs, en la compra d'altres programes que estan al mercat i, a més, el doblatge.
Per tant, pensem que queda molt limitada la capacitat de producció, per part de la radiotelevisió pública valenciana.
I açò marca molt el que és la direcció que volen prendre dins de la televisió.

I, després, simplement, en el cas de l'audiència, com ve ha remarcat i així volia fer-ho constar, el tema del 2,9, ¿és suficient, és insuficient?
Entenem que no és real i que sí que s'hauria, d'alguna manera, de comptabilitzar, de poder incrementar i valorar les altres maneres que tenim els valencians i valencianes i els ciutadans en general de vore la televisió a través de la web o de plataformes.

Moltes gràcies.

(Ocupa la presidència la presidenta de la comissió, senyora Estefania Blanes León)

La senyora presidenta:

Val, moltes gràcies.

La senyora Álvaro ha demanat el torn de la rèplica.

La senyora Álvaro Cerezo:

Sí, finalment, si vosté em permet l'ús de la rèplica, ja que he sigut interpel·lada per alguns grups parlamentaris que encara no saben molt bé quin és el seu paper.
Jo no faré eixa mateixa interpel·lació, perquè jo sí que conec el meu paper, m'he pres la molèstia de llegir-me el reglament i simplement aprofitaré esta rèplica per recordar que esta convocatòria s'ha fet en base a informacions publicades en premsa, Â«donde el follón ya se había montado, no viene de esta mañanaÂ».
Recordar simplement que eixe era l'objecte de la convocatòria.

I també tornar a preguntar al senyor Soriano, al president del consell rector, i aclarir que des de Compromís no hem preguntat per cap querella, sinó que hem preguntat per un juí, amb acusats, amb acusació, que ja està en funcionament, amb una acusació particular.
I que se diuen coses tan greus com aquesta.

El juí a López Jaraba, exdirector de Radiotelevisió Valenciana, ficat pel Partit Popular en aquell moment: Â«Por todo ello, la abogacía considera que nos encontramos ante unos hechos que responden a actos y negocios jurídicos realizados por Jaraba deliberados, dolosos, contumaces, ilegítimos, y sostenidos en el tiempo, tendentes a descapitalizar y sobreendeudar a Radiotelevisión Valenciana, en beneficio de terceras personasÂ».

Mireu, eixe era el juí a què mos referíem.
Nosaltres no mos hem referit a cap querella d'eixes que alguns grups parlamentaris diuen que van a interposar, i que finalment ni veuen la llum ni s'espera res d'elles.

Moltíssimes gràcies.

La senyora presidenta:

Val, moltes gràcies.

Anem a acabar aquest punt d'intervencions dels grups, amb la intervenció del Grup Socialista.
Endavant.

La senyora Peris Cervera:

Gràcies, presidenta.

Señor presidente, yo creo que era importante también recordar un poco lo que ha pasado desde que pusimos en marcha, aprobamos la ley del 2016.

Y creo que es importante traer aquí, a esta comisión, el alt consell consultiu

al que se le encargó la selección de unos posibles productos para ir preparando el trabajo, cuando estuviera en funcionamiento la radio y la televisión valenciana, tener ya algunos paquetes de producción.

Pero, sobre todo los grupos políticos de esta cámara que todos formaron parte del alto consejo consultivo en la selección de esos productos, lo que queríamos era articular y reforzar el sector audiovisual de la Comunidad Valenciana, que lo había dejado la gestión del anterior gobierno tiritando, sin empleo y la mayoría teniendo que irse a Madrid, a Barcelona y a otras comunidades.

Por lo tanto, aquella decisión fue reactivar el sector audiovisual, empezar a preparar o seleccionar determinados productos que pudieran servir a la televisión.
Cuando la corporación recepciona todos esos productos, es cierto que la intervención llega un momento en que le dice: Â«Oiga, usted esos productos se los tiene que cobrar a À Punt a precio de mercadoÂ».

Y por lo tanto, han salido de la corporación, están en la sociedad, la sociedad tiene un exceso de gasto y la corporación tiene unos productos que le han desaparecido de su cuenta.

Por lo tanto, estamos hablando de un tema contable que se puede solucionar contablemente y que se ha solucionado contablemente, cumpliendo el objetivo que se perseguía con aquel producto, productos que se le encargó al alto consell consultiu

, del que todos somos responsables, especialmente esta cámara, y que siempre fue pensado para reflotar y empezar a dar trabajo al sector audiovisual valenciano castigado.

Y por último, señor presidente, me ha venido a la cabeza, porque usted ha ilustrado a una diputada de Alicante que desconocía que À Punt tiene una sede en Alicante, sí la conocía de otras comunidades, y no la de Alicante, que efectivamente está en la Ciudad de la Luz.

Pero a mí me gustaría preguntarle, porque la sede en Alicante anterior estaba en otro sitio, y resulta que había un contrato de alquiler que se firmó en el año 2002 por treinta y tres años, que los detalles de ese contrato de alquiler se ocultaron por considerar que un contrato de alquiler era confidencial.

Que por el alquiler del solar, solo del solar, pagábamos 29.
000 euros mensuales, más los millones de euros que invirtió la administración en la construcción de un edificio que en ese contrato, si estabas seis meses sin pagar la cuota de 29.
000 mil euros, la propietaria se quedaba los millones del edificio construido por la Generalitat.

Por eso, yo le quiero preguntar si usted considera que esta manera de contratar bienes de alquiler le parece razonable, sensata, objetiva y ajustada a la Ley.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyora Peris.

I ara, per a finalitzar aquest punt de l'ordre del dia, el senyor Soriano contestarà a totes les intervencions.

El senyor president del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Vamos a intentar responder.

Bueno, como es la última, le respondo.
No, señora Peris, no me parece razonable, no es razonable (rient)

, por si tenía alguna duda, no me parece razonable.

Bien intentando seguir el orden en que se han hecho las intervenciones.
Bueno, me preguntaba cuáles eran en estos momentos los ingresos por publicidad.
No tengo el dato concreto.
Creo que la directora general lleva el dato concreto ultimado.
O sea que luego se lo puede preguntar y se lo dará exacto, cosa que en estos momentos no tengo.

Pero por los datos no tan últimos, los ingresos este año eran mejores y estamos próximos a cumplir el propósito programado en el presupuesto.

Yo creo que, como usted dice, efectivamente lo que necesitamos es un proceso de reflexión, un periodo de revisión.
Llevamos tres años desde que se aprobó la ley, se han detectado problemas.
Hay situaciones que hay que mejorar.
Teníamos arrastradas una serie de situaciones con el antiguo canal que nos han perjudicado en muchos casos.

Tenemos un escenario audiovisual completamente y radicalmente diferente, y tenemos que reflexionar sobre si hemos dado los pasos en la dirección correcta, si tenemos que hacer algunos cambios y hacia dónde tenemos que caminar.
Yo creo que es importante.

En cuanto a la audiencia razonable con este presupuesto, pues vamos a ver, la audiencia no es razonable con este presupuesto ni con ninguno.
La audiencia tiene que ser mucho más más alta, quiero decir nuestra aspiración es, desde luego, que los ciudadanos tengan À Punt, À Punt Media en sus distintas ventanas y en sus distintos formatos, tengan como hábito informarse preferentemente a través de los medios de comunicación públicos valencianos.

Y ese es nuestro interés y nuestro propósito, de todos los que estamos trabajando en los medios de comunicación públicos valencianos, La documentación le llegará, no se preocupe, le llegará mañana (rialles)

, le llegará… No, le llegará mañana o pasado.
Ahora preguntaré y luego ya se lo digo personalmente y se lo comento.
No hay problema.

No se preocupe, que eso, todas las documentaciones se contestan, absolutamente, en tiempo y forma, y si hay alguna ocasión en que no sea así, les ruego que se dirijan personalmente a mí y lo resolveremos cuanto antes.

Bien, la portavoz del Grupo Parlamentario Popular, lo siento, o sea la directriz política del Grupo Parlamentario Popular, según acaba de afirmar, va a ser no hacer propuestas políticas, sino presentar querellas.
Esa es la directriz política del Partido Popular en estos momentos.

Me parece sorprendente.
Me parece sorprendente, pero es lo que usted ha dicho.
(Veus)

Y entonces, claro, yo lo siento mucho, lo siento mucho.
Yo creo que el Partido Popular, que ha sido un partido que ha gobernado en esta comunidad durante muchísimos años… (Veus)

No, no.
No yo no digo lo que usted…

La senyora presidenta:

Per favor, no entrem en debats i seguim en l'ús de la paraula del senyor Soriano.

El senyor president del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Sigo.
El Partido Popular… (Veus)

La senyora presidenta:

Senyora Ortiz, disculpe, però està en l'ús de la paraula el senyor Soriano.
Respectem els temps, perquè a vosté no l'ha interromput.

El senyor president del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Yo lo siento, pero el Partido Popular ha gobernado esta comunidad, ha tenido el apoyo de muchísimos ciudadanos de esta comunidad, ha crecido esta comunidad gobernando el Partido Popular, y ahora resulta que… Pues no sé, me parece que se ha quedado sin iniciativas, por lo que me está diciendo usted.

Yo es que… No sé, lo desconozco, me gustaría que pudiéramos trabajar juntos, de verdad.
Yo estoy dispuesto y creo que no cabe ninguna duda de que mi ánimo es el de contribuir y colaborar.
Pero desde luego no me digas esas cosas.
Es que, vamos, me parece que, claro… Es decir… (Veus)

Usted me dice: Â«No, es que la querella…Â»

La senyora presidenta:

Disculpe, però no m'agradaria tornar a repetir-ho.
Respectem els torns de paraula.
Gràcies.

El senyor president del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Es que la querella estaba en el informe la sindicatura.
(Veus)

La querella estaba en el informe de la sindicatura.
Si la sindicatura hubiese visto algún indicio de algún tipo de delito, tenía la obligación de haberlo mandado a la fiscalía.
No lo hizo.
Por lo tanto, que ustedes le echen la culpa a la sindicatura me parece gratuito.
No tiene sentido.

En la selección de los contenidos, como ha dicho la señora Peris, participó el alto consejo.
Esos contenidos se han emitido por la televisión, están a su disposición en la web, en los contenidos de la web.
Los contratos se han realizado sin que haya habido fraccionamiento.
Y usted insiste en ello.
Bueno, pues vale, pues ¿qué quiere que le diga?
Yo creo que no es la vía.

Causa de disolución.
Cuando hemos dicho toda la operación que hemos indicado que se ha tenido que producir, es para solventar la situación contable que se encontraba.
Es decir si hay unos fondos que son de carácter negativo, superiores en más de la mitad a los del capital social, pues la ley de capital social dicta unas consecuencias.

Y obligatoriamente dicta que hay que tomar una serie de medidas.
¿Cuáles son?
Ampliación de capital.
Es lo que hemos hecho.
Por lo tanto, no estamos en causa de disolución en estos momentos.
(Veus)

Vamos a ver, en estos momentos… Vamos a ver, si hay una situación que tenemos que resolverla, pues la resolvemos.

La senyora presidenta:

Disculpe, senyora Ortiz, la cride a l'ordre, per favor, per primera vegada.

El senyor president del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Y la comisión mixta, bueno pues si le han contestado a usted eso, yo no le he contestado eso.
Pues no sé, usted sabrá lo que le han contestado.
Es que en la comisión mixta, nosotros participamos de esa comisión mixta, está conformada por representantes del Consell de la Generalitat y representantes de la corporación, donde están presentes la directora general, el presidente de la corporación y dos miembros del consell

rector.

Cuando yo no ostento la presidencia, cuando se convoque, pues ya está.
¿Yo qué quiere que le diga?
¿No?
(Veus)

Ah, no, pues bueno, pues no lo sé.
Pues es que, si yo no la tengo que…

La senyora presidenta:

Senyora Ortiz, vosté ha fet les preguntes en el torn que li correspon, i ara el senyor Soriano li contestarà.
No es pot considerar una interpel·lació, perquè vosté ja ha preguntat.
Per tant, que li ha de respondre.
Utilitzem els torns de paraula, i el vostre s'ha esgotat.
Respectem-nos el torn de paraules.

Gràcies.

El senyor president del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Bien.
Falta de neutralidad, según el Grupo Parlamentario Vox, por la calificación de extrema derecha de su grupo.
Pero nosotros no somos los únicos que utilizamos esos términos.
Quiero decir, que todos los medios de comunicación utilizan esos términos.
No lo sé, quiero decir, ¿eso es falta de neutralidad?

Bueno, vale, bien, de acuerdo.
(Veus)

La senyora presidenta:

Disculpe, respectem les paraules, i més sent persones que no són membres d'aquesta comissió.
Per favor, moltes gràcies.

El senyor president del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Bien.
Me habla de que si no existieran unos medios de comunicación públicos, significa que existe falta de pluralidad en los medios de la Comunidad Valenciana.
Vamos a ver, los medios de comunicación son los que son.
La obligación de los medios públicos es dar pluralidad a toda la sociedad.

Los medios de comunicación tienen unas directrices editoriales correspondientes al grupo correspondiente.
La obligación de un grupo público, de los medios públicos audiovisuales es que todos quepan en esos medios.
Y esa es una obligación que corresponde a los medios de comunicación pública.

Los medios privados no tienen necesariamente esa obligación.
Puede haber medios privados que sean plurales y medios privados que a lo mejor no lo son tanto.
Pero lo que sí que es obligatorio es que en los medios públicos de comunicación puedan todos los ciudadanos estar presentes, y contribuya al debate público en toda su amplitud.

Pero claro que en los medios privados hay una amplia gama de medios privados que responden a muchos tipos de orientaciones.
Pero nuestra obligación, la obligación del medio público precisamente, por ley y porque por eso se creó por estas Cortes valencianas, es que todos los ciudadanos pueden estar representados y presentes.

El número de telespectadores.
No tengo el dato.
No sé si la directora luego los tendrá.

Y en cuanto a la valoración del gasto, pues once euros es el gasto por habitante en la comunidad, es el nivel más bajo de toda España.
Y por lo tanto, yo creo que sí que se hace un uso eficiente de los recursos que se tienen.
Hay otros medios de comunicación en el resto de España que tienen más fondos públicos y que tienen más posibilidades de actuar.

Me decía que si me parece que Radiotelevisión Española no representa a la comunidad.
Bueno, Radiotelevisión Española tiene unos programas limitados en el tiempo para la Comunidad Valenciana, y no responden a todas las necesidades que tiene la Comunidad Valenciana de información de proximidad.

Por lo tanto, nosotros lo que sí que tenemos son unas características diferentes.
Tenemos unas emisiones en donde se da la posibilidad de que cualquier ciudadano esté presente.
Se da apoyo a la cultura de la Comunidad Valenciana y se apoya a la industria audiovisual valenciana.
Y eso desde Radiotelevisión Española, pues es complicado que lo puedan alcanzar.

Me decía que sobre la financiación, los ingresos publicitarios.
Bueno, es una de las fuentes de ingresos y, desde luego, no estamos dispuestos a renunciar a esos ingresos publicitarios y, además, yo creo que las empresas valencianas también encuentran con un medio comunicación propio la posibilidad de estar presente y poder darse a conocer.

En cuanto a la portavoz del Grupo Parlamentario Unidas Podemos, las condiciones del personal de las empresas externas, habla de que estas condiciones tienen que ser similares y yo creo que no dice Â«exactasÂ».
Yo creo que se está respetando.
No sé si en algún caso ello ha podido no ser así, pero, en principio, se está respetando.

Sobre que se han privatizado determinadas partes de los informativos.
Vamos a ver, la ley lo que dice es que los informativos tienen que darse, realizarse con medios propios.
Los medios propios.
.
.
, lo que no puede entenderse es que desde.
.
.
, todo el proceso necesariamente tengan que ser personal de la propia plantilla, sino que necesariamente se necesita la colaboración en lo que son los medios auxiliares y, también, cuando hablamos de informativos, lo que estamos hablando es de las directrices editoriales.
Porque si no, nos encontraremos con que no habrá personal suficiente para atender todas estas situaciones.

Vamos a ver, lo que son informativos debería concretarse.
Los medios auxiliares son necesarios y, desde luego, con esto el presupuesto tiene que destinarse sobre todo a la prestación del servicio público, y la contratación de personal dificulta.
.
.
, vamos, dificulta que con ese dinero se pueda prestar el servicio en esas condiciones.
O sea, que no es lo que yo entiendo que dice la ley.

Y, por último, agradecer tanto a la diputada del Grupo Parlamentario Compromís como Socialista sus intervenciones y, nada, indicarle a la señora Peris que efectivamente ese no es el camino de los alquileres.

Y por mi parte, concluiría.

La senyora presidenta:

Moltíssimes gràcies.

Simplement, fem un descans d'uns segons per a despedir a.
.
.
(Veus)

Cinc minuts?
Val.
Fem cinc minuts de descans i després reprenem l'altra compareixença.

Moltes gràcies.

(Se suspén la reunió a les 12 hores i 44 minuts)

(Es reprén la reunió a les 12 hores i 57 minuts)

Compareixença de la directora general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació, senyora Empar Marco i Estellés, per a explicar la seua gestió i fer un balanç del funcionament dels mitjans de comunicació, que ha sol·licitat a petició pròpia (RE número 4.
716)

La senyora presidenta:

Reprenem la comissió, si vos sembla.
Val.

Passem al punt quatre de l'ordre del dia en el que anem a tindre la compareixença de la directora general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació per a explicar la seua gestió i fer un balanç del funcionament dels mitjans de comunicació, que ha sol·licitat a petició pròpia.

Senyora Marco, quan vullga.
(Pausa)

Quan vullga, la senyora Marco tindrà temps d'intervenció sense temps límit; després, els grups parlamentaris.
Com que ha sigut a petició pròpia i no n'hi ha cap proposant tindrem tres minuts per a cadascun dels grups, per a les intervencions, i en el cas que es produïsquen i es vullguen fer rèpliques tres minuts més.

Sí que demanaré que s'ajustem als temps perquè, bé, açò, evidentment, s'allargarà en el temps i és més productiu si ho fem ràpid i concís.

Així que, quan vullga la senyora directora.

Moltes gràcies.

La senyora directora general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació:

Molt bé.

Gràcies, presidenta.

Senyores diputades i diputats, bon dia.

Senyories, esta és la meua compareixença número huit, a petició pròpia, en trenta mesos que exercisc com a directora general d'À Punt.
L'última va ser a novembre de l'any passat perquè el març passat, el dia que havia de comparéixer el president de la Generalitat va convocar eleccions, com tots saben.
Bé, huit compareixences demostra l'interés que té esta comissió per la marxa dels mitjans públics valencians.

La concepció de l'espai públic de comunicació valencià està fonamentada en la transformació digital dels mitjans de comunicació i en la capacitat d'adaptació a les noves pautes de consum de la ciutadania.
En l'àmbit digital és on residix el futur del sector i és on consumixen bona part dels continguts que abans eren vistos en televisió o escoltats per la ràdio.

Senyories, sóc molt conscient, som molts conscients que açò és el present i també és el futur.
No els vullc atabalar amb xifres però el web, el web d'À Punt Media ha registrat en el que portem d'any 1.
600.
000 visitants únics amb 4.
300.
000 visites.
N'hi ha un creixement del 20% respecte de l'any passat.

Fa pocs mesos, hem incorporat dos canals de Youtube, un amb una selecció de continguts d'entreteniment, i un altre amb continguts infantils.
I tenim una excel·lent acollida entre els usuaris i usuàries.
Durant el mes de setembre, el consum de Youtube ha crescut un 54%, seguint la tendència creixent de l'estiu.

També pel que fa al consum de continguts multimèdia, que són els que agrupa, a més del web, les aplicacions del mòbil i l'Smart TV, n'hi ha hagut quasi quatre milions de reproduccions de continguts.

I pel que fa a Facebook, la pàgina genèrica d'À Punt, ha comptat amb 8,2 milions de reproduccions dels seus continguts de vídeo des de l'inici de l'any, amb 45.
000 hores de continguts consumits.

I els parle d'estes mètriques perquè, no només els audímetres de Kantar detecten el consum, detecten l'audiència, s'han de complementar amb les de consum digital, i cal ser conscients que n'hi ha una massa crítica de valencianes i valencians que, com veuen, ens tenen dins de la seua dieta mediàtica.
I és per això que treballem per millorar tota la tecnologia que sustenta l'àmbit digital.

Estem en procés de millorar el web i les aplicacions, i conformarem una nova versió de la nostra plataforma digital continuant així el camí que vam encetar des del primer moment.
Esta millora tècnica anirà acompanyada de més prestacions en el flux de treball dels periodistes en les notícies web, i en esta fase també incrementarem els continguts exclusius per al web.
La nova versió del web ha de servir per a adaptar-nos millor a les noves pautes de consum i als canvis que estan per vindre.

D'esta manera, hem apostat per una arquitectura molt flexible i un motor editorial més potent que ajude a oferir les millors històries enriquides amb els continguts dels usuaris i les usuàries amb la integració d'elements interactius i multimèdia.
Treballem per millorar l'organització i l'accés a tots els continguts de les finestres d'À Punt i des de tots els dispositius, i també avançarem en l'accessibilitat dels continguts.

Senyories, han de saber que À Punt se situa entre les televisions autonòmiques espanyoles amb més seguidors en xarxes socials.
Superem els 62.
800 seguidors en Facebook, xifra que ens situa en el cinqué lloc de les tretze autonòmiques; tenim més de 50.
200 seguidors en el compte genèric de Twitter, la qual cosa ens col·loca en el seté lloc; i, finalment, superem els 46.
500 seguidors en Instagram, el perfil que és preferit pels més joves, on ocupem el segon lloc del rànquing dels mitjans autonòmics.

Per À Punt les xarxes socials no són un element de difusió únicament dels continguts de ràdio i de televisió, són una finestra més de la nostra plataforma i requerix d'estratègies específiques.
I, en este sentit, hem potenciat els continguts específics per a xarxes socials en la mesura que hem pogut, com la recreació en temps real del 23F a partir de testimonis que no s'havien emés fins ara.

També, 69 raons

, un programa sobre educació afectiva i sexual per a joves, és un producte concebut per al consum digital.
L'hem estrenat en el web i en Youtube i, de moment, n'hi ha més de 10.
500 reproduccions i es va estrenar la setmana passada.

També, el projecte Atresmèdia, A tu què t'importa?

, emés en les setmanes prèvies a la campanya de les eleccions autonòmiques que va ser un contingut específic del web i ens va permetre dibuixar un mapa físic, humà i sonor de totes les comarques valencianes.

Senyories, pel que fa a la renovació d'instal·lacions i dotació tecnològica, en els últims mesos els esforços s'han centrat a millorar les infraestructures i la capacitat de producció de programes.
Gràcies a les inversions fetes per la corporació, hem triplicat el nombre de platós de televisió preparats per a emetre en HD, en alta definició, i amb controls de realització propis.

Al plató d'informatius, que és el primer que es va dotar i renovar, hem afegit el plató virtual i el plató 2, de 440 metres quadrats, habilitat per a fer programes amb públic.
És des d'on fem La qüestió

i, ara, el nou informatiu 20 hores notícies

, i també els especials electorals.
La nova equipació ja no ens fa dependre d'unitats mòbils externes i, per tant, hem abaratit costos.
Queda per acabar la renovació del plató més gran, l'1, de 800 metres quadrats, una renovació que dependrà de la disponibilitat pressupostària del futur.
A les delegacions de Castelló i Alacant s'han fet millores de connectivitat i adequació de locals.

Quan a la ràdio, una volta acabades les obres i l'equipament tecnològic dels nous estudis, s'ha treballat a millorar amb les prestacions Trimèdia per a poder retransmetre en streaming

i també amb realització personalitzada.
És el cas de Les notícies del matí

que té emissió per ràdio, per web i per TDT, amb un format que integra també les xarxes socials.
Ara, els ho explicaré.

En primer lloc, vullc subratllar que la graella, tant de ràdio com de televisió, garantix que la ciutadania tinga possibilitat d'informar-se juntament el web, oferint informació objectiva, veraç, accessible i imparcial, en base a la pluralitat política, social i ideològica, i territorial de la Comunitat Valenciana.
En la graella televisiva que acabem d'estrenar hem incrementat un 18% les hores dedicades a la informació general i esportiva.

Com els deia, estem emetent un nou format informatiu d'hibridació de la ràdio i la televisió que també es veu al web, i que arranca a les set del matí i acaba a les deu del matí.
Experiències d'este tipus, que la ràdio es veja per televisió, se n'han fet -vullc dir-, no és res nou, però estem anat una mica més enllà i usant uns elements visuals que pensem que aporten valor a l'audiència; de fet, n'hi ha algunes televisions autonòmiques que s'han interessat per açò que estem fent i que volen vindre a vore.

Hem duplicat la durada de l'informatiu de la nit, el 20 hores notícies

, que ara ocupa de les 8 de la vesprada a les 10 de la nit.
Es tracta d'un format que busca la coparticipació dels espectadors a través de les xarxes socials al mateix temps que informa.
Es va estrenar dilluns passat -fa dos dies-, i estem encara en període d'estar-lo i millorar-lo.

La nit de divendres mantenim l'aposta per l'anàlisi de l'actualitat des del marc estrictament valencià amb una doble proposta: el programa de reportatges Punt docs

, i el programa televisiu de reflexió i d'anàlisi de l'actualitat, La qüestió

, on s'han debatut, entre molts altres temes, sobre la pobresa, les migracions, i més recentment sobre informació i poder, educació sentimental dels joves, i sobre l'emergència climàtica, temes d'actualitat que permeten participar a experts i a la ciutadania.
Tant Punt docs

com La qüestió

tenen el seu reflex en la ràdio en forma de reportatge sobre els temes tractats.

Quant a la ràdio, a més dels tres informatius diaris i butlletins horaris fins a les onze de la nit, hem reforçat els informatius de cap de setmana amb edicions de Notícies migdia

.

Amb l'objectiu de dotar d'una atenció especial a les necessitats d'informació de proximitat, s'ha elaborat un pla de recursos audiovisuals per a garantir la cobertura d'imatges en esdeveniments que ocórreguen en qualsevol poble allunyat que estiga.
El pla està dirigit a empreses del sector audiovisual que tinguen experiència en l'elaboració d'informació, o que tinguen, o es comprometen a tindre, una seu a la comarca que tinguen interés a cobrir.
I fem edicions especials dels informatius quan l'actualitat ho requerix; l'última cobertura ha sigut amb motiu de la Dana, que va arrasar les comarques centrals de València i el sud d'Alacant.

Estem satisfets per la cobertura que hem pogut donar en esta tragèdia i pel servei públic que han prestat totes les finestres d'À Punt: la televisió, la ràdio i les xarxes socials.
Pensem que hem sabut equilibrar la informació rigorosa amb la funció d'acompanyament que presten els mitjans de comunicació en estes situacions.
S'ha treballat pensant en la ciutadania que necessitava la informació permanentment actualitzada, i en les autoritats i institucions que necessitaven transmetre instruccions als afectats.

Els espais dedicats a l'oratge tenen un pes fonamental en totes les notícies d'À Punt, però més encara en situacions meteorològiques extraordinàries.
I sempre hem d'agrair la col·laboració de la xarxa d'Avamet que ens permet tindre observadors i informadors en tot el territori valencià.

Senyories, tot i que estem a les portes d'una nova campanya electoral, no puc deixar de retre comptes de la cobertura que hem realitzat dels quatre comicis que ja s'han celebrat enguany agrupats en dos convocatòries.
Som conscients que la informació electoral és una peça clau en els sistemes democràtics, i és per això que hem fet -i farem- un esforç especial per complir amb les màximes exigències de rigor, pluralisme, imparcialitat i proximitat.

Pel que fa a la informació esportiva, la televisió d'À Punt enceta esta temporada un nou programa esportiu de producció pròpia -ha encetat ja-, L'esprint

, com ací es diu, s'emet des de l'estudi virtual que els deia abans.
Este espai informatiu està dedicat als principals clubs i esportistes de la Comunitat Valenciana.

Durant els caps de setmana, els aficionats a la pilota valenciana tenen una cita amb el programa

Va de bo

.

À Punt també participa -ha participat-, està en un videojoc que es diu

El trinquet

, sobre pilota valenciana.

L'esforç que estem fent pel nostre esport autòcton ha tingut el reconeixement de la federació de pilota que ens ha atorgar un dels premis anuals.

Estos programes es completen amb les retransmissions dels partits de futbol d'equips valencians de segona B, sempre que és possible.

A la ràdio, À Punt manté l'aposta per les retransmissions esportives amb el programa

Des de la banda

, i completa l'oferta amb el programa nocturn Línia de fons

.

També, hem incorporat més temps d'informació esportiva a

Notícies migdia

de la televisió.

En línies generals, els mitjans d'À Punt tenen una especial atenció per combinar els esports majoritaris amb els tradicionals autòctons i els adaptats.
N'hi ha una voluntat expressa des del primer moment a visibilitzar l'esport practicat per les dones, i es posa en valor l'aportació del professional en rols reservats fins ara a homes; per exemple, comentaristes femenines en partits d'alta competició d'equips masculins.

Pel que fa al conjunt de la graella de la TDT, de la televisió, l'estructura presenta una oferta generalista i en clau de proximitat, tal com diu la llei de creació, i de dilluns a diumenge gira al voltant de tres premisses fonamentals per a nosaltres: una graella estructurada al voltant dels espais informatius d'À Punt; una graella enganxada a l'actualitat i a les comarques valencianes durant tot el dia amb magazins com À Punt directe

en televisió, o Al ras

i Pròxima parada

, en ràdio, magazins capaços d'entretindre i contar qualsevol cosa de rellevància ocorreguda en la Comunitat Valenciana, o programes com Terra viva

que recorre de nord a sud el territori amb reportatges sobre el camp i el medi ambient.

I, per últim, un

prime time

que respecta uns horaris racionals i que abasta programes de música, de literatura, de cuina, de personatges rellevants, documentals, i també, com els he dit, d'informació en profunditat.

L'estructura de la graella de cap de setmana dóna un major pes a les ficcions, i a la programació infantil i als esports.

Com a signe identificador els diferents programes informatius estan apostant per la participació dels agents socials i tenen l'objectiu de transmetre una imatge igualitària, plural i no estereotipada de dones i hòmens de la nostra societat.
A À punt

hi ha una especial atenció per les anomenades minories socials.

També garantim l'accés als continguts audiovisuals de les persones amb diversitat funcional auditiva o visual, amb 45 hores setmanals de continguts televisius subtitulats i una hora i mitja de programació en audiodescripció.

I, senyories, pròximament un dels informatius de més audiència, el

Telenotícies migdia

, tindrà també una finestra amb llenguatge de signes.
Una decisió presa pel consell rector, perquè la integració de persones amb diversitat funcional siga un signe d'identitat d'À punt.

Apostem de forma decidida per la difusió de documentals propis i aliens que promoguen una visió crítica de temes actuals.
Des que es va crear

À punt

ha participat en una cinquantena de produccions documentals.

Hem estrenat també el programa

Filem curt

, dedicat als curtmetratges també de producció valenciana.

Filem curt

està ideat per una part de la plantilla de la direcció de continguts d'À punt

, perquè hem demanat als treballadors i les treballadores que presenten projectes i que s'involucren a oferir una bona graella.

Fem també una aposta per dirigir-nos al públic juvenil amb una doble proposta als Diumenges a la nit

.
D'una banda, com els deia, hem incorporat un programa sobre educació sexual i afectiva per als joves.

69 raons

és el primer contingut d'estes característiques que s'estrena en els mitjans públics valencians.
Estarà presentat per una psicòloga i sexòloga amb una llarga trajectòria en la direcció de tallers formatius per a estudiants.

I l'oferta dels diumenges es completa amb la sèrie

Merlí

, que ha tingut nombrosos èxits en totes les cadenes en què s'ha emés.

Senyories, promovem l'ús i la difusió de la llengua i la cultura valencianes, mostrem la diversitat lingüística, les variants de les nostres comarques, busquem un estandar flexible i sense dogmatismes.
En l'àmbit cultural hi ha una gran oferta de programes que permeten posar en valor bon noms propis dels diferents àmbits culturals, tant del present com del passat.
Programes com Una habitació pròpia

,

Gravetat zero

,

Rosquilletres

,

Territori sonor

, El musiquer

, Va passar ací

, Música de bandes

o Trau la llengua

.
Uns dedicats a les arts, altres als llibres, a la llengua, a la música.
Hi ha una vocació transmèdia.
Alguns l'usen com a material educatiu en les escoles.

Vull destacar que hem ampliat la producció i emissió de retransmissions en directe, perquè forma part de l'aposta per la proximitat i la vertebració territorial.
El pla de retransmissions d'À Punt Televisió

per a 2019 recull un total de 138 retransmissions, incloent les generalistes i les esportives.
És a dir, al llarg de l'any farem una mitjana d'una retransmissió cada tres dies.

Dins d'este pla, i com ja vam fer l'any passat, farem cobertura de les gales dels premis autonòmics de les arts escèniques, la música i l'audiovisual.
A més, À punt

és mitjà oficial de diversos festivals i certàmens culturals i s'ha donat cobertura especial a esdeveniments de la cultura popular, com la Tomatina de Bunyol, el Misteri d'Elx,

Les Fogueres d'Alacant o La Magdalena de Castelló, bé, i les Falles, per a no deixar-nos València.
I entre els festivals que han sigut mitjà oficial està el MICE, un referent del cinema educatiu.

La programació musical complix els percentatges del contracte-programa d'emetre més del 50 % de música cantada en valencià.

Senyories, tenim molt present que part dels nostres esforços s'han d'orientar al públic infantil i juvenil per donar-los opcions d'accedir a continguts en valencià.
Com ja saben, La colla

és la marca pròpia d'estos continguts.

Els continguts infantils que emetem són coherents amb la carta de valors, aprovada en el seu dia pel consell rector, i tant en la televisió com a la carta hi ha continguts exclusivament en anglés.

A més dels continguts propis, estem incentivant la participació de les comunitats educatives i dels joves al procés de creació dels continguts.
Així tenim Á punt.
.
.
i acció

i La colla.
.
.
i Acció!

, on posem en valor els audiovisuals elaborats en les escoles i els instituts.
L'any passat vam seleccionar un total de 35 produccions escolars, i enguany ja n'hem rebut unes altres 24.
Totes estan al web i a les aplicacions específiques de La colla

, on també tenim jocs i reptes educatius.

Hem aconseguit que la colla siga també un univers d'experiències més enllà de la programació.
Estic parlant de La colla en ruta

, un festival familiar amb els personatges infantils que oferim en À Punt

i amb un munt d'activitats: concerts, tallers, concursos, sessions de teatre, etcètera, etcètera.
Hem estat a Castelló i a València amb 10.
000 i 20.
000 assistents respectivament, a més d'Expojove

a València, Exponadal

a Alacant i ciutats com la Vall d'Uixó i Gandia.
Estem en converses per tancar una actuació de La colla en ruta

a Alacant.

Hi ha vora 7.
000 xiquets i xiquetes que ja tenen el carnet de La colla

, i això els permet tindre accés prioritari a alguns continguts i les famílies reben un butlletí setmanal amb promocions i novetats i els avantatges que poden disfrutar en activitats d'oci.

Senyories, ara fa un any, d'ací molt poc, vam signar el contracte amb Kantar Media, com deia el president de la corporació.
És l'única empresa en Espanya capacitada per a exercir el mesurament d'audiències de televisió.
El primer share

, d'ara fa un any, va ser d'1,2 %.
Este mes de setembre l'hem tancat amb una mitjana d'un 2,7 % de quota de pantalla.

Mes a mes estem registrant una constant millora dels registres d'audiència.
Això sí, més lentament del que ens agradaria.
Però ja els he explicat que la fragmentació de l'oferta, l'increment del consum a la carta, que no apareix en les estadístiques de Kantar, i els nous sistemes de consum televisiu afecten.
I també influïx, i molt, el desconeixement de part de la població que encara no ens ha sintonitzat com a mitjà prioritari, tot s'ha de dir.

No és fàcil trencar hàbits, ens hem d'esforçar a fer-ho.
Però estem un 35 % per damunt dels paràmetres que marca el contracte-programa, i anem creixent.
Durant l'estiu hem arribat al 48 % de la població de la Comunitat Valenciana, és a dir, a més de 2.
300.
000 valencians que han connectat amb la televisió d'À Punt

en algun moment.

En el cas de setembre la resposta que va donar la cadena a la gota freda ha sigut una de les causes de l'increment, sense dubte.

Senyories, necessitem millorar, modernitzar i ampliar la cobertura del nostre senyal, tant de TDT com de ràdio, en tota la geografia valenciana.
Sabem que des de l'administració, des dels departaments que corresponen s'està treballant.
Hem de millorar la cobertura clarament perquè la ciutadania paga sintonitzar els seus mitjans públics sense cap problema.

I també la ràdio d'À Punt

creix.
L'últim estudi general de mitjans situa la ràdio pública valenciana en una audiència mitjana de 49.
000 oients de dilluns a diumenge.
Esta xifra suposa 18.
000 oients més que a l'inici de la temporada radiofònica.
Ja fa temps d'este estudi general de mitjans.
Crec que ara d'ací poc n'ix un altre.

Hi ha una bona resposta del públic a la informació esportiva a través de la ràdio pública.
De fet, en l'última onada, el nombre d'oients es dispara fins els 92.
000 en dissabtes.

Senyories, crec que hi ha un punt de consens entre tots nosaltres en el paper dinamitzador que ha de jugar À Punt

respecte del sector audiovisual valencià.
Tenim contractes amb 118 productores per a continguts televisius, d'entreteniment, ficció i relacionats amb la compra dels drets d'antena.
D'eixos 118, 107 són productores valencianes.

Per a continguts radiofònics, d'entreteniment i musicals hem contractat amb 21 productores -20 són productores valencianes- per aclarir l'aposta per sumar recursos amb la nostra indústria audiovisual.

En doblatge estem garantint una càrrega de treball fluida i estable.
Hem renovat l'acord marc, se preveu encarregar treballs als estudis de doblatge per valor de 2.
250.
000 euros.
Només en doblatge han treballat vora noranta actors i actrius en papers protagonistes i més de tres-cents cinquanta en papers secundaris.
S'està fent un bon doblatge i hem de reconéixer l'esforç de qualitat que estan fent els estudis i totes les persones que hi treballen.

Senyories, treballem també amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, que és la representant legal de la xarxa d'emissores municipals valencianes.
En juliol de 2018 vam signar un conveni que obria les línies de col·laboració amb els mitjans locals municipals i À Punt

.
L'acord ens permet intercanviar continguts i fer producció conjunta o la utilització de recursos tecnològics i immobles, entre d'altres coses.

En estos moments hi ha dos programes promoguts des de la xarxa d'emissores municipals que s'emeten per la ràdio d'À Punt

: el magazine El Rall

, on algunes de les ràdios que pertanyen a la xarxa col·laboren, i El Musiquer

.
La col·laboració no és suficient, ha de créixer, i estem estudiant la forma de fer-ho.

D'altra banda, quan el condicionants ho han permés i han encaixat amb les necessitats d'À Punt

, s'han fet retransmissions mitjançant acords amb les empreses concessionàries de TDT, com ara les retransmissions esportives o festives.
Ja saben que no existix, com en el cas de les ràdios municipals, una entitat única que coordine totes les empreses concessionàries de televisions digitals, locals o comarcals.
Una xarxa amb la qual es puga arribar a signar un conveni de col·laboració per a la prestació de serveis públics.

Senyories, entenem també que és bé públic participar en la formació dels futurs professionals de l'audiovisual valencià.
Per això hem posat en marxa, a través dels convenis signats amb les universitats, un sistema de pràctiques per alumnes que cursen els graus relacionats amb els perfils professionals que tenim a À Punt

.
Oferim 40 places cada any i estan aprenent amb nosaltres, tant a les instal·lacions de Burjassot, com a les delegacions d'Alacant i Castelló.

També tenim un sistema de pràctiques per a estudiants de FP que cursen graus relacionats amb la indústria audiovisual en instituts públics.
El curs passat vam rebre 80 estudiants que van fer 400 hores de formació amb els professionals d'À Punt

.

Precisament per fomentar els contactes amb el món universitari i la indústria audiovisual, À Punt ha organitzat ja dos edicions del Talent Audiovisual Universitari

-Pitching

 Universitats Valencianes

.
És un fòrum on els estudiants presenten projectes audiovisuals i les empreses del sector, en presència d'una taula de professionals, elegixen projectes i parlen sobre ells i debaten.
En l'última edició van participar un total de 46 projectes i 156 alumnes en la fase prèvia.

Són contactes que donen fruits, programes com De banda a banda

en la ràdio o Inoblidables

,

sobre la vida dels nostres pobles deshabitats, a la televisió han sorgit d'eixos contractes i d'eixes pitching

d'estudiants.

Durant 2018, i parlem ara de publicitat, vam aconseguir uns ingressos publicitaris de 814.
177 euros entre televisió, ràdio i web.
Van ser uns ingressos fruit de només set mesos d'emissions televisives i de ràdio.

Pel que fa als ingressos en publicitat enguany, fins el 15 de setembre, hi ha una facturació de 813.
000 euros entre televisió, ràdio i web.
Tot un any en què hem tingut seriosos problemes per a normalitzar els canals de comercialització de publicitat.

En el període d'abril a agost, À Punt

no ha pogut disposar dels serveis de cap agència externa perquè el plec que es va publicar va quedar desert.
I es va haver de fer una segona convocatòria, que es va resoldre a favor de Bluemedia.
Segons l'adjudicació, Bluemedia haurà d'aconseguir uns ingressos publicitaris mínims d'1.
100.
000 euros anuals, comercialitzat en exclusiva en el mercat local i regional, i a més els ingressos que arriben de la comercialitzadora de Forta.

Senyories, a finals de l'any 2018 es van fer les eleccions sindicals i ara s'està negociant el conveni col·lectiu, com ha explicat el president de la corporació.
El necessitem eixe conveni, resoldrà molts problemes que arrosseguem i que la plantilla ens exigix.

A la societat anònima de mitjans de comunicació, la SAMC, tenim una plantilla de 466 persones que s'han incorporat a treballar de forma temporal a través de borses de treball.
Ara es negocia amb els sindicats l'oferta d'ocupació pública que hem de presentar a la conselleria d'Hisenda per a la seua aprovació, una vegada s'haja aprovat també pel consell rector.
La intenció d'esta direcció general, i ja han vist que també del president de la corporació, és complir tots els terminis legals establerts perquè les oposicions es facen en temps i forma.
Estem treballant perquè així siga i és evident que necessitem l'ajuda de l'administració, i així l'hem sol·licitada.

Senyories, acabe l'informe de gestió dient-los que efectivament tot és millorable i que comentem errors, i ens valen molt, els ho assegure.
Hem avançat molt i hem de consolidar tots els avanços.
Som ambiciosos, tenim reptes per estrenar, i la nostra voluntat és millorar i poder implementar tots els mecanismes que facen possible uns mitjans de futur.

Des del primer dia hem dit que volem una empresa sostenible i competitiva.
Segons l'últim informe anual del Ministeri d'Energia, Turisme i Agenda Digital, dins de la indústria de continguts digitals la xifra de negoci més alta està en les activitats audiovisuals, és a dir, en el web, en la televisió i en la ràdio.

El model de mitjans públics que hem posat en marxa, com he dit, juga en este terreny, juga en el terreny dels continguts digitals, com no podia ser d'una altra manera.
Això impregna totes les nostres accions.
I també el contracte programa posa l'accent en la transició cap a l'economia digital.

Senyories, la Unió Europea preveu que el creixement de l'economia digital serà set vegades superior a la de la resta de sectors.
És la nostra obligació apostar pel sector audiovisual valencià, À Punt vol fer-ho i hauria de ser un objectiu estratègic comú.

Moltes gràcies.
I espere les seues preguntes.

La senyora presidenta:

Moltíssimes gràcies, senyora Marco.

Ara anem a iniciar el debat dels grups parlamentaris, iniciant el torn de paraula el representant del Grup Parlamentari Vox Comunitat Valenciana.
Senyor Pascual, per tres minuts.

El senyor Pascual Pérez:

Muchas gracias, señora presidenta.

Buenos días, tardes ya, señora Marco.

Antes de empezar mi intervención, me gustaría agradecer aquí su presencia, y le pido, como también he hecho al señor (veus)

Soriano, perdón, que no ponga reparos en visitarnos todas las veces que usted quiera y que también le requiramos.

Señora Marco, mire, yo puedo entender que el presidente de la corporación, al tener un cargo más institucional, venga aquí a darnos un discurso ideológico sobre las necesidades de la sociedad y sobre las bondades de la corporación y de la radiotelevisión pública valenciana.

Lo hace porque se lo puede permitir, pero usted no, señora Marco.
Usted es la directora general, ni más ni menos.
Y usted ha llevado su discurso y su planteamiento ideológico a tales niveles que hasta los propios miembros de Compromís han pedido su cese y que se le cambie por un perfil más técnico.
Aquí entiendo a Compromís, ya que están aplicando el sentido común.

Pero, bueno, voy a centrarme ya en lo que son las preguntas, porque ando corto de tiempo.
Me gustaría que, en primer lugar, valorase el ambiente laboral que existe entre usted y el consejo rector, ya que el señor Soriano no me lo ha aclarado, ya que entiendo que es necesario que exista un excelente comunicación entre ambos para que la coordinación sea óptimo.

También me gustaría que hiciese una valoración sobre el tema de la ampliación de capital de la sociedad.
¿Cuáles serían los problemas que les ha podido generar?
Y ¿cuál ha sido el motivo por el que usted cree que se ha llevado a cabo dicho desajuste contable ente la corporación y la sociedad anónima?

Y también, ya que el señor Soriano no me lo ha aclarado, le pregunto: ¿cuáles son los datos de telespectadores o la suma de audiencia total de la cadena en todas las plataformas?

¿Cómo valora el ratio -tampoco me lo ha aclarado el señor Soriano-, el ratio de gasto con respecto a los telespectadores?
¿Cuál es su valoración de los índices de audiencia y cuáles son las acciones planteadas o previstas para aumentarlos?

También ha comentado en su intervención que ha habido diez mil reproducciones del programa -no sé si lo he apuntado bien- con carácter sexual para jóvenes.
Era algo así, ¿no?
, un programa enfocado a los jóvenes, que tenía índole sexual o algo así.
(Veus)

 Educació

.
Educación sexual.
En una semana.
Bueno, me parece muy bien.
Cuando llegue a las 81.
000 reproducciones que ha tenido el vídeo de mi compañero David García en el último pleno, me avisa.
¿Vale?

También me gustaría preguntarle…

La senyora presidenta:

Vaja acabant, senyor Pascual.

El senyor Pascual Pérez:

Sí, termino ya.
También me gustaría preguntarle sobre algo que usted ha venido comentando en varias intervenciones suyas.
¿Cuáles han sido los contenidos generados en À Punt por los cuales se han interesado otras cadenas autonómicas -esto viene a referencia de varias comparecencias suyas anteriores- y qué beneficio han generado dichas transacciones, si las ha habido?

También ha comentado que se está potenciando la lengua inglesa en los programas para los más pequeños.
Y yo le pregunto: ¿y el español?
¿Van a continuar ignorándolo como lengua oficial de la Comunidad Valenciana y como lengua materna…?

La senyora presidenta:

Disculpe, senyor Pascual.
Si vol ho deixa per a la següent intervenció, perquè estem fora de temps.

El senyor Pascual Pérez:

Bueno, una última frase.
(Veus)

Si me corta…

Bueno, ha hecho mención también a la lengua valenciana.
Y ¿cómo valora el espectáculo que se dio con la entrevista al alcalde de Orihuela con la DANA?

Gracias.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies.

Ara tindrà el torn de paraula el senyor Llopis pel Grup Ciudadanos.

Sí que demanaria a tots que ens ajustàrem als temps, perquè a més estem ja en unes hores que… Bé, ara intentarem ajustar-nos tots als temps.
Moltes gràcies.
(Veus)

Evidentment.
Moltes gràcies.

Avant, senyoria.

El senyor Llopis Pascual:

Gràcies, senyora presidenta.

Gracias, señora Marco, por estar aquí con nosotros, por petición propia, pero también que sepa que lo hemos pedido que viniera.
Y, bueno, esperemos tenerla muchas veces, creo que ha dicho que ha venido muchas veces.
Insisto, es bueno que a veces vengamos a… o no nos tiene que preocupar dar información a la gente.

Yo -se lo comentado antes al señor Soriano-, el proyecto del Grupo Ciudadanos fundamentalmente es hacer un análisis de la situación y hacer propuestas de mejora.
Es decir, se aprobó tener unos medios de comunicación valencianos y creo que tenemos que estar a la altura del dinero que los valencianos invertimos en nuestros medios de comunicación.
Y lejos del dramatismo o de la felicidad de unos, hay que intentar ser lo más objetivos posibles.

Me gustaría hacerle algunas preguntas.
En primer lugar -también se lo he preguntado al señor Soriano-, fundamentalmente por la ley.
Ponemos en duda algunos aspectos de la ley que creo que nos han impedido funcionar mejor.
¿Cree que establecer en dos entidades, entre la corporación y la sociedad, le ha perjudicado para poder trabajar bien o…?
Y ¿esos enfrenamientos públicos que parece que ha mantenido con algunos consejeros ha sido una cuestión más bien personal o es una cosa del mismo modelo?
Incluso me atrevería a preguntarle si considera razonable refundirlos en una sola entidad en el caso de que lo pudiéramos cambiar.

Una pregunta que también me importa, porque usted quizás sea la persona que más lo pueda informar.
La experiencia que tiene como directora general de la sociedad de los medios de comunicación, ¿cuáles son las habilidades que considera requisito obligatoria para poder efectuar o trabajar en su puesto de trabajo?

Después, algunos miembros del consell rector, justamente el propuesto por Compromís, le dice que no ha seguido los protocolos o los reglamentos que tocaban.
No sé si es cierto o no.
Es decir, parece que no le facilitaban la información.

Otro aspecto.
Para mí los resultados de ingresos por publicidad…, yo creo que para algo que invertimos 55 millones, conformarnos con un millón, me parece poco.
Así, no sé, desde el punto de vista… Evidentemente, el objetivo no es tener grandes ingresos por publicidad.
El hecho de haber conseguido estos tan pocos objetivos, ¿puede ser debido a que se eligió para gestionar la publicidad a una persona, a un exdiputado socialista, que no tenía experiencia en el tema?
Si considera que ese…, dimitió o cesó, no lo sabemos.

Después, en cuanto a las repercusiones de redes sociales, le informo…, me comentaban que en la ciudad de Alicante la repercusión de… o la información deportiva en redes sociales que circuló más fue cuando los comentaristas de À Punt cantaban con tristeza los goles del Hércules, esos…, una de les cuestiones que más a los aficionados, a los abonados no nos sentó bien.

Una pregunta también importante.
Usted dice que hay 118 productoras, 107 de ellas valencianas con las que tenemos acuerdos, pero más que los números con los que tenemos acuerdos, me gustaría saber económicamente qué porcentaje suponen unas y otras y en horas de emisión qué porcentaje supone unas y otras.

Y como soy honesto, me voy a restringir al tiempo y seguiremos en la siguiente intervención.

La senyora presidenta:

Senyora Ortiz, té l'ús de la paraula, en representació del Grup Parlamentari Popular.

La senyora Ortiz Vilella:

Muchas gracias, señora presidenta.

Señora Marco, muchas gracias por comparecer en esta comisión.

Y yo voy a empezar felicitándola por la cobertura que se le dio a la DANA en la comarca de la Vega Baja.
Las pocas veces que teníamos luz podíamos informarnos a través de À Punt.
Y yo tengo que ser honesta y le tengo que felicitar.

Me voy a permitir hacerle sugerencia.
Por favor, en aquella zona, y en la zona castellanohablante, utilicen el castellano, porque hay gente que de verdad no lo entiende, hay gente que no lo entiende, por las circunstancias.
Entonces, me permito felicitarla y hacerle una sugerencia.

Bien.
Entrando en materia.
El presupuesto del año 2017 -no me ha dado tiempo a preguntarle al señor Soriano, pero se lo voy a hacer a usted- entiendo que ese presupuesto, que saben que es nulo por un contencioso que se resolvió el 24 de abril, declara el Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana Â«no conformidad a derecho por ser nulo de pleno derecho en el acuerdo de febrero de 2017.
Â»

El Consell, mediante un acuerdo de 24 de febrero, aprueba el presupuesto para el ejercicio 2017 de la corporación, donde hay 2.
700.
000 euros en personal y otros gastos de explotación.
La sección IV de la sala contencioso dice y declara nulo ese presupuesto.
Esa sentencia…, o sea, pedir que entre en ejecución.

Yo le pregunto: ¿han consignado en sus cuentas o van consignar provisiones para la responsabilidad que pudiera derivarse este asunto?

¿Han efectuado un estudio o valoración de los riesgos que pudieran derivarse de este asunto?
¿Cómo valora la nulidad del presupuesto 2017?

Bien.
El tema de -se lo he preguntado también al señor Soriano-… Yo quisiera saber si el 1 de marzo de 2019, que la mesa de contratación de À Punt acuerda por unanimidad elevar a la comisión nacional del mercado de la competencia el tema que tiene que ver con las empresas de los hermanos del señor Puig y del señor Adell Bover.
.
.
Yo se lo he preguntado al señor Soriano, pero debe ser que no me he explicado con claridad.
Voy a ver si tengo más suerte ahora.
¿En algún momento le pusieron en conocimiento esta situación, se lo dijeron antes de enviarlo, se lo dijeron después, hay algún tipo de comunicación después de presentar esa documentación en esa comisión?
Hablamos de un contrato… de una licitación de 646.
000 euros, me parece importante saberlo.

En tercer lugar, el tema de…, hablaba de que el contrato programa -o he entendido yo- estaba ejecutado al 35 %, me ha parecido entender en su intervención.
Bueno, ahora me lo aclara.

En cualquier caso, el contrato programa tiene que estar de alguna manera controlado -ya lo he dicho antes también- por la comisión mixta, que se debe reunir cada dos meses, y desde el 7 de junio de 2018 no se ha reunido, según tengo yo en una contestación, hasta el 30 de abril de este año.
¿Por qué no se ha reunido?
¿Quién está controlando mientras tanto ese contrato programa?
¿Qué garantías tenemos de que se esté haciendo bien si el órgano que le corresponde no lo está haciendo?
¿Quién es el responsable de que esa comisión mixta no esté reuniéndose cuando corresponde y cuáles son las consecuencias de ello?

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies.

(Ocupa la presidència el vicepresident, senyor Fernando Llopis Pascual)

El senyor vicepresident:

Quan vosté vullga.

La senyora Blanes León:

Moltes gràcies, senyor vicepresident.

I moltes gràcies a la senyora Marco.

També he d'agrair-li, tant com a portaveu del meu Grup Parlamentari Unides Podem com a presidenta també d'aquesta comissió, el que haja sol·licitat a petició pròpia poder comparéixer, perquè açò entenem que forma part d'eixa gestió transparent que es vol fer de la nostra radiotelevisió pública, perquè si no, s'haguera allargat més en el temps, tenim de passar per un pronunciament.

Per tant, agrair-li eixa diferència que ha tingut amb aquesta cambra.

I després dir que, com bé ha dit abans, nosaltres entenem com a un servei públic, entenem que açò no ha d'estar marcat per les regles mercantils.
I per això també entenem que els informatius, evidentment, han de ser un dels punts fonamentals per tal de garantir una democràcia plena a través dels mitjans de comunicació i, sobretot, a través dels mitjans de comunicació públics.

Per tant, nosaltres volem demanar que es faça una aposta molt més ferma i molt més ambiciosa en el tema de mitjans informatius.
Per què?
Perquè al contrari del que altres grups puguen pensar, nosaltres sí que entenem que els valencians i valencianes tenim el dret de poder-nos informar no a soles del que passa al nostre territori, al País Valencià, sinó més enllà.
O siga, tindre una informació global de totes les notícies que ens puguen arribar en la nostra llengua.

I això per a nosaltres és fonamental, perquè hem perdut molts anys, hem perdut una generació d'oients i d'espectadors que han perdut l'oportunitat d'haver pogut créixer en valencià.
Jo sempre pose el mateix exemple, però crec que és molt significatiu quan el meu fill de huit anys em diu: Â«La nostra televisió ja parla valencià.
Â» Jo crec que això és molt significatiu.
I, per tant, tenim de protegir-la i tenim de cuidar-la.

Després dir que sí que… també entenem l'espai audiovisual va molt més enllà de la televisió, evidentment, i de la ràdio, d'À Punt.
Però per a d'açò creiem que s'han d'articular els mecanismes també adients per tal de fer una programació…, de tindre unes polítiques audiovisuals molt més amples que engloben a tot el sector audiovisual.

Per tant, nosaltres creiem, i així voldríem saber la seua opinió, que a través ja siga de la mesa de participació de la cultura valenciana o a través del consell d'audiovisuals de la Comunitat Valenciana -que, per cert, encara no s'ha creat i no s'ha convocat-, si a partir d'ahí es pot crear eixe fòrum de participació en què es marquen unes directrius claus i una política audiovisual global per a tot el nostre territori.

I sí que agrair la informació que ens ha donat sobre el tema de la diversitat d'edats a què va dirigida la graella, apuntant dos programes molt interessants per a joves, que crec que ahí és un sector on cal fer molta incidència, com ha segut el de 69 raons

i Merlí

.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

(Remors)

Te la done, amb permís de la presidenta.

La senyora Álvaro Cerezo:

Moltes gràcies, senyor vicepresident.

Bon dia, senyora Marco.

En primer lloc, agrair-li també la deferència que ha tingut vosté en demanar esta compareixença per a explicar la seua gestió.
Així que després que en l'ordre del dia aparega la seua convocatòria, insistixc, a petició pròpia, no entenc el sentit de les intervencions d'alguns grups, intervencions infundades totalment.
En cap moment, en cap moment, el grup parlamentari de Compromís ha demanat el seu cessament; ni Compromís com a partit ho ha fet.
Això que quede clar i que vaja per davant.

El que jo he vist ací, el que jo he sentit ací és moltíssima desinformació.
No obstant, hi ha unes qüestions que a mi m'agradaria conéixer de primera mà i voldria preguntar-li.
Felicitar-la i agrair les dades del consum d'À Punt

on line

, 8,2 milions de reproduccions en Facebook està molt bé, la veritat.
I això demostra que, evidentment, els i les valencianes estem connectats i interessats pel que passa a casa nostra.
Es parla molt de les audiències d'À Punt i pocs diuen que en setembre els informatius del matí arribaven a superar el 10 % de l'audiència.
I si ens fixem en les darreres dades d'audiència, creu que estem més a prop del que es marca en el contracte programa com a objectiu a llarg termini?
Creu que les interaccions i seguiment amb les xarxes també haurien de comptar amb el redactat del proper contracte programa que haurà de veure la llum esta legislatura?

Eixe mateix contracte programa contempla també els ingressos per publicitat i, fins i tot, estipula que la tasca d'atraure la publicitat recaurà a l'inici de les emissions en una empresa publicitària contractada.
No obstant, el senyor Soriano i vosté mateixa, també parlen d'un conveni amb la FORTA per a aquesta mateixa funció.
Com es troba exactament la gestió de la publicitat dels ens públics?
Es pot comptar amb eixes dos fonts de recerca d'ingressos, per un costat el conveni amb la FORTA i, per altre costat, l'empresa que contempla el contracte programa.

I, per últim, sabem que han canviat recentment la programació d'À Punt tant en ràdio, la gran oblidada d'esta comissió, com en televisió.
Pel

feedback

que vostés estàs tenint en les xarxes o, fins i tot, per les dades de les darreres audiències, com avalua vosté la recepció de la ciutadania de la nova programació?

I, ja, per últim, i per finalitzar i perquè no quede cap dubte, senyora Marco, què opina de les declaracions que vosté ha sentit ací sobre que À Punt està en fallida.
Què poden pensar eixes 107 productores de l'audiovisual valencià en sentir que la seua radiotelevisió valenciana està en fallida?

Moltíssimes gràcies.

(Ocupa la presidència la presidenta, senyora Estefania Blanes León)

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyora Álvaro.

Ara, la portaveu del Grup Socialista farà la intervenció.

Quan vullga, senyora

(inintel·ligible)

.
.
.

La senyora Caballero Hueso:

Sí.
Gràcies.

Senyora directora general, gràcies per eixes huit voltes que en trenta mesos ha vingut ací a la cambra a donar gestió i explicació i a fer balanç del treball que s'està fent.

Jo voldria, primer de tot, deixar clar, per si algú no ho té clar, que À Punt és un mitjà de comunicació públic, independent, objectiu, veraç, però, sobretot, que treballa per donar un servei públic.

Són importants les audiències?
Clar que són importants les audiències.
Però hem de tindre en compte, també, que portem un any d'emissió, que han pujat les audiències, i vosté ha donat la dada de l'1,4 al 2,7; que s'ha donat, i jo havia demanat, he demanat una compareixença perquè explique exactament i amb tota concreció quin va ser l'operatiu d'À Punt per a la cobertura del temporal DANA, però en les dades d'audiències ja podem vore com quan en esta comunitat se dóna informació de proximitat la gent respon; connectem amb eixa societat que portava massa temps sense tindre un mitjà nostre.

En la cobertura de la DANA hi hagué moments amb una audiència del 10,7, que per al que no ho sàpiga o el que tinga interés, és més d'un milió de persones.
Això, en xifres de persones.

Parlem de rendibilitat econòmica o rendibilitat social.
Si a mi me fan triar, òbviament la televisió pública, la radiotelevisió pública, hem de treballar per a tindre una rendibilitat social.

Jo vull fer-li dos preguntes molt concretes.
En este moment s'està en un procés electoral que tindrà les eleccions el 25 d'octubre, que és per al consell d'informatius.
Voldria, senyora Marco, que mos donara algun detall d'este procés.
Voldria, a més, que òbviament en el canvi de la programació jo puc entendre que els informatius, l'informatiu de la nit en què s'amplia l'horari, se busca més eixa proximitat que és fonamental en la informació, si vosté pensa que això va ser un punt d'inflexió per a créixer en audiència així com també eixa coparticipació d'espectadors que ha demanat.

I com se m'acaba el temps i jo sóc respectuosa amb la resta de portaveus d'esta comissió i amb la gent, després continuaré.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyora Caballero.

Ara, senyora Marco, contestarà a les intervencions.

La senyora directora general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació de la Comunitat Valenciana:

Moltes gràcies a tots i gràcies pel to general.
I per l'aigua.

(Rient)

Bé, contestaré també per ordre, d'acord?

Jo no tinc ningun plantejament ideològic, eh?
, en la meua.
.
.
El meu plantejament, clar, tot el món tenim la nostra ideologia, però jo ací vinc a fer plantejament de gestió i res més.
Això és el primer que li volia dir al diputat de Vox.

Jo crec que l'ampliació de capital l'ha explicat el senyor Soriano.
Vull dir, crec que n'hi han moltes vegades que la comptabilitat se du d'una manera que pot induir que la sindicatura, la intervenció i tal facen les seues recomanacions.
Són recomanacions i nosaltres anirem ajustant-mos a eixes recomanacions, però crec que.
.
.
, i això ho unisc amb altres preguntes que crec que ha fet el senyor Llopis, no sé si cal reestructurar la corporació i la societat i unir el mateix ens.
Jo no els podria donar una opinió encara molt, digam.
.
.
A mi no m'agrada donar opinions sense estudiar-ho.
Jo m'hauria de posar a mirar això com se podria fer, si és que algú me pregunta a mi la meua opinió.

El que sí que veig és que n'hi han disfuncions i que això s'hauria de resoldre, perquè ni és bo per al pressupost ni és bo per, a la millor, moltes vegades les relacions, no?

Vosté també m'ha preguntat i no sé qui més per la comunicació amb el consell rector.
Jo tinc una comunicació molt fluïda amb el consell rector.
He anat pràcticament a tots els consells rectors que se m'ha requerit, a tots els que se m'ha requerit, i a molts que no se m'ha requerit també, no?
, per donar explicacions de la meua gestió.
Ho he fet moltes vegades.

Que hi haja discrepàncies?
En tots els col·lectius hi ha discrepàncies, evidentment, hi han discrepàncies en algunes coses, però crec que això no és significatiu.
Que la premsa ho haja significat, bé, hi ha persones que se signifiquen, però jo d'això no tinc res a dir.
Vull dir, cada u que faça el que vullga.

Respecte de la ràtio de gasto que vosté diu per l'audiència, jo no tinc eixa dada, no l'hem tret mai, però crec que això, no ho he vist mai en ningun lloc, li he de dir.
Si vosté té dades sobre en algun altre lloc això com s'ha fet, diga-m'ho perquè jo això no ho he vist mai, però també estic d'acord que la rendibilitat ha de ser de servei públic.
Vull dir, és molt difícil traure una rendibilitat econòmica.
I, bé, nosaltres el que volem és més audiència, per descomptat, no?
I ara parlarem d'audiència.

Quines accions hem fet per augmentar l'audiència?
Hem fet moltes campanyes.
.
.
, hem fet algunes campanyes de publicitat, no moltes, perquè amb el pressupost que tenim fem les que podem.
Ara estem preparant també, perquè pensem que se n'han de fer específiques en llocs on arriba menys À Punt.
Vull dir, mosatros, en els estudis d'audiència vegem on arriba més i on arriba menys.
Aleshores, per exemple, en les comarques del sud, en les comarques de la Vega Baixa, arriba menys, no?
Bé, doncs, també és una qüestió de llengua, és veritat.
Però hem d'arribar perquè tots som valencians i valencianes i tot el món té dret i, a més, és que és un deure nostre i ho hem de fer.

Aleshores, estem pensant accions concretes justament per a estes comarques i altres que vegem que n'hi han problemes a l'hora de la recepció.
I parle a l'hora de la sintonització i a l'hora de la recepció, que és diferent, eh?
Vull dir, tenim problemes de recepció en alguns llocs, que sabem que s'estan arreglant, vull dir que sabem que el senyal porta anys i s'ha de millorar i s'ha de renovar, i s'està fent en este moment.
De vegades n'hi han microtalls per això, perquè s'està millorant el senyal.
I també estem mirant en quines zones necessitem potenciar-ho més.

I a banda està la sintonització, que és de veres que molts valencians encara no ens han sintonitzat.
I, per això, fem accions de La Colla i per això volem fer plans de màrqueting en algunes zones, i per això intentem anar allà on se mos requerix, no?
I per això, els magazins, tant de ràdio com de televisió, també es passegen per tot el territori.
I allà on.
.
.
, anem a pobles i.
.
.
, ens donem a conéixer.
És suficient?
No.
Hem de continuar fent-ho.
És que portem un any.
Vull dir, no portem ací ja molt de temps, portem un any.
Som de recent creació i pensen vostés en les dades que jo els he donat, que s'han de comptabilitzar també, no solament són les dades de Kantar.
És que.
.
.
, no sé qui ho ha dit.
Bé, -ja no estic mirant ni el paper-, no sé qui ho ha dit, però sí, efectivament, en el contracte programa -ha segut vosté, no?
-, en el contracte programa hauríem d'incloure clàusules d'audiència que no solament foren les de Kantar, perquè si anem cap a mitjans digitals, doncs, fem-ho bé i apostem per això, i inclogam-ho.
I, clar que s'ha de revisar el contracte programa en eixe sentit.

L'espanyol com a llengua.
A vore, és que n'hi han molts mitjans de comunicació en espanyol.
Este mitjà de comunicació se va crear en valencià i per a potenciar el valencià i per a tindre continguts en valencià.
Aleshores, en espanyol, mosatros posem documentals en espanyol quan pensem.
.
.
, que són els que tenim i és la llengua original i volem posar-los perquè són adequats com, per exemple, quan va morir Camilo Sesto, que vam posar un documental en castellà, que recorde, no?
I n'hem tingut altres i tenim pel·lícules en versió original que són en castellà.
Però este mitjà no s'ha creat per a l'espanyol.
S'ha creat per al valencià.
I jo sent molt que això mos separe de les comarques del sud, ho sent, de veritat, i em dol i vull intentar fer coses per a resoldre-ho, perquè és que són tan valencians com jo.
I això és així.
I, aleshores, haurem de prendre mesures.
I nosaltres estem pensant mesures per a eixa relació poder-la tindre més propera.
No sé com, però estem pensant accions.
De fet, és una de les coses que tenim en el cap, un pla estratègic per a acostar-nos a Alacant i, sobretot, a les comarques del sud.

I caldrà, a la millor, prendre algunes accions que igual no mos agraden molt però igual s'han de prendre i ser valents i dir, bé, és que si no.
.
.
Per a mi és més important la comunicació que altres coses.
I, per això, estic d'acord que cal prendre mesures.
I, perdonen, però he anat un poc

a salto de mata

.

Les habilitats per a treballar en À Punt?
Bé, nosaltres tenim 36 categories.

(Un diputat, amb el micròfon desconnectat, diu: Â«Ho dic com a directora general.
Â»)

Ah, com a directora general?

(Remors)

Com a directora general, bé, crec que com a directora general s'ha de saber fer una bona gestió, ser una persona que sàpiga cap a on han d'anar els mitjans del futur, vull dir, tindre els coneixements d'això.
I.
.
.
, no sé què més dir-li.
Vull dir, jo pense que jo estic sent una bona directora general, de veritat.
Modèstia a banda, doncs és així.
Ho pense i crec que ho estic demostrant.
I el que pense el contrari, doncs, bé, mala sort, no sempre tots pensem el mateix.

Bé, vosté també ha dit que, bé, que el consell rector no ha seguit els protocols.
Jo, és que en este tema dels protocols i del consell rector, és que jo tinc poc a dir.
Vull dir, jo sóc la receptora, no la iniciadora.
I, aleshores, no sé, vull dir.
.
.

Miren,

(soroll de papers)

com sabia que m'ho havien de preguntar.
.
.
És la primera vegada que una entitat pública avalua la direcció d'una persona al capdavant d'una entitat pública, no?
I jo, en este cas, només puc dir el que em concernix i la resta ho han de preguntar vostés al president del consell rector o a qui siga, no?

Quina ha sigut la meua participació en l'avaluació?
Doncs, el consell rector em va demanar un informe sobre els objectius i balanç de la gestió de 2017 i 2018 i jo el vaig presentar, sempre tenint en compte allò que marca el contracte programa.
Eixe informe el vaig presentar el mes de gener passat i el tinc ací, vull dir, està a la seua disposició.

A més, el consell rector va contractar una empresa externa per a avaluar tota la direcció, no solament la directora general, no solament a mi, sinó també els seus directius.
Vull dir, vam fer grups i dinàmiques i vam fer una enquesta i un test i.
.
.
I també se va fer una enquesta de clima laboral, val?
, de tota l'empresa.

Jo només els puc parlar d'allò que a mi em va explicar l'empresa externa i el resultat que em va presentar.
Vull dir, saben que estos informes són confidencials.
Jo pose a disposició el meu informe per a qui el vullga vore, no tinc absolutament cap problema.
Està dividit en onze apartats: capacitat de lideratge, direcció, habilitats operatives, orientació d'objectius, dinamisme mental, capacitat d'iniciativa, de rigor, d'empatia, de grup de treball.
.
.
Bé, el tinc ací també per a la seua disposició, si el volen.
En tots els apartats, llevat d'un, vaig tindre una valoració de fortalesa, que és la màxima puntuació.

Lo siento

, però va ser així.
I.
.
.
, no sé, i ací el tinc.

I, després, l'únic que puc dir és el que em va comunicar el consell rector, que van ser accions concretes que ells pensaven que s'havien de desenvolupar millor del que s'estava fent.
Les tinc i puc llegir-les, però me pareix que.
.
.
, que no sé, que si vostés les volen, el consell rector els les posarà a la seua disposició perquè crec que no n'hi ha res que s'oculte, no?
, vull dir, que això és així.

Després.
.
.
Ah!
, parlaven de publicitat, sí.
El senyor Llopis també m'ha parlat de publicitat.
Bé, d'acord amb les xifres que els he exposat en la primera part de la meua compareixença, les previsions d'ingressos per a publicitat de 2019 haurien de ser superiors a un 1.
100.
000 euros, val?
, haurien de ser superiors.
Vull dir, de fet, la proposta del consell rector és que arriben als dos milions i mig.
Vull dir, que som ambiciosos en això.
Està clar que hem d'aconseguir la màxima publicitat.

Som conscients que són xifres que estan molt per sota d'allò que arreplega el contracte programa, evidentment, on s'apuntava el primer any quatre milions, en l'exercici 2018, i sis en la resta.
Vull dir, eixa previsió també sumava la publicitat procedent de FORTA.
Però ja els he explicat que, durant els cinc mesos, no hem pogut contractar amb l'exclusivista de publicitat regional i FORTA.
.
.
, encara no estàvem en la comercialitzadora.
Per tant, hem tingut ahí molts problemes.
Dos factors que ens han rebaixat la capacitat d'ingressar.

I en este punt voldria dir-los que reflexionen una mica també de com està l'estat publicitari en general.
Els ingressos publicitaris del conjunt de televisions que conformen FORTA ha caigut a la mitat, a la mitat, en el període 2010-2018, a la mitat, eh?
I el creixement de les plataformes

on line

està fraccionant encara més l'audiència i, per tant, dispersa més l'interés de tots els anunciants.

Totes les televisions autonòmiques van registrar descensos publicitaris en la comparativa dels exercicis 2017-2018 i, en alguns casos, el descens va ser de més de l'11 %.
Vull dir.
.
.

Televisions històriques, com la gallega, en funcionament des de fa trenta-quatre anys i on el pressupost que tenen duplica el d'À Punt, va facturar l'any passat 6.
800.
000 euros.
I Castella-la Manxa, amb díhuit anys de vida, va ingressar 1.
500.
000 euros.
Vull dir, que tot això què vol dir?
Que la projecció que se va fer en el contracte programa era un escenari molt.
.
.
, massa optimista, no?
, i per això no s'està complint.
Es preveia un increment d'ingressos publicitaris del 50% en el període 2018-2019, mentre el conjunt del sector registra caigudes.
Vull dir, és que això no pot ser i s'ha de mirar i s'ha de reformar.

I no només el sector.
Esta mateixa setmana hem comprovat que l'evolució de l'economia espanyola no s'ajusta a les projeccions inicials i com l'Institut Nacional d'Estadística revisa a la baixa la previsió de creixement, llastrat per un estancament del consum i de la inversió.
Vull dir, que és que estem tots en el mateix barco i això ho han de tindre vostés en compte.
No sé si li he contestat, senyor Llopis, però era la meua intenció.

Bé, vosté me demana una dada del tant per cent de l'emissió de les productores que no són valencianes.
Val, eixa dada li la trauré, perquè no la tinc en este moment.
Li podria dir les dades generals de la inversió en alienes, en entreteniment, en.
.
.
, però no eixa que vosté me demana de quina és.

(Se sent una veu que diu: Â«Bé, inversió, si la té també.
.
.
Â»)

En inversions sí que la tinc, vull dir, en inversions en general.
El que passa és que no volia emplenar esta compareixença de xifres, perquè sé que és

engorrós

, no?
Però, mire, durant el 2018 vam signar 49 contractes de producció aliena, per valor de de 2.
656.
000 euros, que abasten 28 sèries d'animació infantil, 31 sèries o minisèries de ficció, 12 documentals, 261 pel·lícules d'adults, 70 pel·lícules infantils o juvenils.
I en 2019 hem signat 45 contractes de producció aliena, per valor de 706.
000 euros, que abasten 79 pel·lícules i sèries i minisèries, 15 documentals, 13 curtmetratges, 7 contractes de cessió de drets amb diferents institucions sense contraprestació econòmica de contractes de cessió de drets de pel·lícules o de documentals.
I això.
.
.
Hi ha algunes dades que ja els les he donades abans, no?

Pel que fa a coproduccions i produccions amb drets d'antena, l'any passat vam continuar encara amb productes que derivaven d'aquella selecció de l'alt consell consultiu i altres que ja vam elegir en À Punt.
I en total van ser, en coproduccions i produccions amb drets d'antena, 64 produccions, que van suposar una inversió de 2.
273.
000 euros.

Enguany, en coproduccions i produccions amb drets d'antena tenim compromesos 552.
000 euros.
I esta xifra, la inversió en coproduccions i produccions amb drets d'antena per a enguany, se situarà en 1.
360.
000 euros quan també paguem la previsió que tenim, fins a final d'any, que és quasi d'un milió.

I pel que fa a continguts d'entreteniment, en 2018 s'han gestionat 139 contractes, per valor de nou milions d'euros.
I, quant a la producció cinematogràfica, estem en allò que marca la Llei general de la comunicació audiovisual, amb el 90 % de pel·lícules d'àmbit europeu.

Vull dir, que les xifres les podem explicar més detalladament i estes que vosté diu les podem traure, val?

Gràcies al Partit Popular per felicitar-nos per la cobertura de la DANA.
Entenc el que vosté diu -ja li ho he explicat- de l'ús del castellà.
Crec que algú m'ha preguntat, o m'ho he botat i ara me'n recorde, de la valoració de l'alcalde d'Oriola.
Bé, nosaltres no hem fet amb l'alcalde d'Oriola ningun espectacle del.
.
.
Si ho ha fet algú, ho han fet altres televisions o altres mitjans o.
.
.
Quan el nostre periodista se va adonar que l'alcalde no l'entenia o no el volia entendre, doncs, va canviar d'idioma, que crec que és el que fem sempre, perquè som molt respectuosos amb les dos llengües que són oficials a la Comunitat Valenciana i, si algú parla en castellà, evidentment, en À Punt també pot parlar castellà, faltaria més que no ho poguera fer.

El que me pregunta la senyora Ortiz de l'anul·lació del pressupost.
És que crec que s'ha equivocat de no preguntar-li-ho al senyor Soriano, perquè jo no estava encara quan tot això va passar.
Per tant, jo no estava, jo no havia arribat a això.

(Veus)

Eh?

(Veus)

Ah!
, val, val, és que no estava.
Vull dir, aleshores, si això s'ha inclòs en el pressupost, crec que seria en el pressupost de la corporació i no em consta, però no ho sé, li ho hauria de preguntar al

(se sent una veu que diu: Â«Me imagino que le afectaráÂ»)

senyor Soriano.

Del lot denunciat, que vosté pregunta si jo ho sabia.
Jo ho vaig saber

a posteriori

, quan la mesa de contractació va prendre la decisió.
No sé, com els he explicat en la meua primera intervenció, la societat va publicar un plec de licitació per a cobrir les necessitats de proximitat i immediatesa dels serveis informatius.
Se podien presentar productores de comarques i locals.
I, bé, es va repartir este plec en dotze lots, atenent a raons geogràfiques.
I l'objectiu és dinamitzar les productores locals també, com vostés saben.

El plec es va publicar el 7 de gener de 2019 i el 26 de febrer la mesa de contractació va començar a fer la valoració dels lots i, com vostés saben, va observar que en alguns casos, entre les empreses aspirants, hi havia indicis de conductes que podien vulnerar la llei de contractes del sector públic.

La documentació presentada apuntava que en els lots de la província de Castelló es repartien els preus de les ofertes, de forma que tres empreses s'asseguraven el concurs d'un lot, en millorar els preus de la competència.
I la mesa va concloure que hi havia indicis d'un presumpte pacte de preus per a repartir els lots i va demanar l'aclariment a les empreses afectades, tant d'eixes com d'altres irregularitats que es van veure.
Crec que, en este cas, les empreses afectades no van esmenar els errors i se van presentar, crec, vull dir, crec que és així, i, finalment, la mesa de contractació va remetre a la Comissió Nacional dels Mercats i la Competència tota la documentació i, com ha dit el senyor Soriano, posteriorment es va traslladar este assumpte a l'òrgan competent de la Generalitat Valenciana.

Si jo ho vaig saber?
Sí, la mesa de contractació m'ho va explicar i me va paréixer molt bé que ho feren.
Si consideraven que hi havia una irregularitat, doncs, ho havien de fer, com totes les que en À Punt.
.
.
Si nosaltres considerem que hi ha alguna irregularitat o alguna il·legalitat, doncs, a nosaltres ens sembla molt bé que si vostés consideren que hi ha una il·legalitat ho denuncien, si la hi ha; si no la hi ha, doncs, no.
Val?

La comissió mixta, per què no s'ha reunit?
Doncs, ho desconec.
Com ha dit el senyor Soriano, s'ha de convocar pel president o la presidenta de la comissió mixta que, en este cas, recau crec que en alguna persona de la Presidència de la Generalitat, no sé si en el secretari o secretària autonòmic de comunicació, en este moment desconec en qui, vull dir, però hauria de ser així.

Si s'hauria de convocar, jo crec que sí.
Crec que s'hauria de convocar i hauria de fer les funcions que li corresponen.

Efectivament, senyora diputada, estem apostant per.
.
.
, com ja li he dit, estem apostant pels informatius i hem crescut en esta graella un 18 %, perquè crec que hem d'assumir producció pròpia en informatius, encara que, de vegades, amb la plantilla ajustada que tenim, és complicat, però crec que ho hem de fer i així ho estem fent.

I crec que sí que s'han de fer polítiques que engloben el sector audiovisual.
Jo estic molt preocupada per això.
Jo crec que el sector audiovisual, com els he dit, és un sector que creix, perquè està dins de la indústria de continguts digitals i així ho ha de saber el sector audiovisual valencià; vull dir, que ha de ser conscient que està en eixa indústria i nosaltres li hem de donar suport.
I no solament À Punt, perquè no ha de dependre.
.
.
El sector audiovisual no ha de ser un sector que depenga d'À Punt i que vaja del bracet d'À Punt.
Sí els hem d'impulsar, els hem d'ajudar, però s'ha de crear, doncs, sí, un fòrum de participació on s'englobe tot allò que faça possible que se protegisca i s'impulse el sector a buscar nous mercats i a estar més assentat i a competir, tant ací, a la Comunitat Valenciana, com fora.

Vull dir, nosaltres, quan obrim la finestra i se presenten projectes, els projectes de les productores valencianes, doncs, són molt seriosos i estan molt bé i per això els seleccionem.
Però també és cert que tenen un múscul financer molt reduït i que, clar, qualsevol empresa que vinga de fora, de vegades, doncs, els supera, no?
I a nosaltres també ens convé tindre un pressupost menor.
Vull dir, que ahí juguem en la necessitat d'impulsar el sector, però, al mateix temps, que nosaltres pugam assumir-ho.
Però pensem que el sector valencià s'ha d'espavilar i nosaltres hem de treballar amb el sector.
I per això, doncs, des de l'Institut Valencià de Cultura, des del fòrum de participació que siga, doncs hem d'impulsar-ho.

Bé.
M'han demanat que concrete, des del Grup Socialista i també, crec, que des de Compromís, la cobertura que vam fer de la DANA.
Com els he dit estem satisfets i pensem que s'ha treballat pensant en la ciutadania.
També els he de dir que tant els equips informatius com els de programes van treballar intensament però sense caure en el sensacionalisme, ni en el morbo per la desgràcia.
Nosaltres hem procurat fugir de la manipulació sentimental -pensem que això no s'ha de fer- tal com està en el nostre llibre d'estil.

En els quatre dies principals de la crisi, del dijous 12 al diumenge 15, la televisió d'À Punt va emetre al voltant de quaranta hores de continguts informatius relacionats amb este fenomen meteorològic.
I a eixe temps cal afegir les trenta-cinc hores més de cobertura de la ràdio d'À Punt.
I si sumem els informatius i els programes especials estem parlant d'un total de més de setanta-cinc hores de programació sobre este fenomen meteorològic que tant ens va afectar.

Vam donar veu a les principals institucions implicades en la crisi.
Jo crec que a tots: estatals, autonòmiques i locals.
Es va entrevistar a alcaldes, alcaldesses, regidors, de 39 localitats afectades, val?
I això ens va permetre oferir servei públic a tots els seus veïns.
Tots els espais de notícies feren edicions especials, vam fer 63 connexions en directe i van haver 68 equips de periodistes i ENG treballant en la DANA, 68.

Hem hagut de recórrer, també, al recolzament d'empreses de serveis en drons per a poder cobrir millor la informació, en 7 ocasions ho vam fer.
I també amb les imatges dels drons que ens va oferir el servei d'emergències, val?
I també vam prestar assistència a altres televisions autonòmiques, perquè també és la nostra obligació a l'estar en FORTA.
Vam assistir a Castella la Manxa, a Euskal Telebista i a IB3.
Vull dir, que és una col·laboració normal que fem en FORTA.

I després vam analitzar en el Punt docs les claus i conseqüències en una edició especial.
També vull ressaltar, perquè va ser molt important, el seguiment a través del web i les xarxes socials d'À Punt.
Vull dir que va ser un seguiment, molt, molt rigorós i, a més, es va intentar donar dades que foren útils amb una informació que fora comprensible, accessible i rigorosa per a tota la població.

Durant l'episodi de pluges l'etiqueta Â«plugesapuntÂ» va registrar al voltant de 4.
400 piulades i més de 20,7 milions d'impactes en Twitter durant els 4 dies que va durar el fenomen.
Vull dir, més de 130.
000 persones van escollir el web d'À Punt per a informar-se, minut a minut, del temporal.

Per això és molt important que tingam en compte no solament les dades de Kantar, eh.
I a l'audiència d'esta, digital, cal afegir -com vostés ja saben- que els dos dies centrals de la gota freda vam tindre una mitjana de 6,2 % de quota d'audiència.
L'espai més vist és Notícies Migdia del dijous 12 de setembre que va aconseguir una quota, no del 10 %, sinó del 12,1 %, i això van ser 180.
000 espectadors.
Encara que al llarg de l'informatiu van connectar un total de 323.
000 persones.

Vull dir, el seguiment de fidelització va ser de 180.
000, però al llarg de l'informatiu van haver 323.
000 persones que van accedir a l'informatiu d'À Punt.
I el Notícies Matí -durant el nou format este que els he explicat abans- durant tota la cobertura no va baixar del 10 %.
Vull dir, que són dades que van ser importants.

La informació que ha oferit À Punt en totes les seues finestres, vull dir, que ha comptat amb les imatges i els vídeos que els usuaris i les usuàries ens han fet arribar a través de les xarxes socials.
I això ha sigut molt important perquè ens han arribat molts i han sigut, en molts casos, els nostres ulls.
I d'això es tracta també, de la participació ciutadana.

També és cert que eixa participació ens ha obligat a estar especialment alerta amb les notícies falses, no?
L'equip digital ha tingut especial cura en combatre la difusió de

fakes

.
Han sigut molts pocs casos, però n'hem tingut algun cas que hem detectat, i bé, vull dir, l'audiència participativa i proactiva també du a això i també s'ha de vigilar.

I jo, vull aprofitar l'oportunitat per a fer un quàdruple reconeixement, perquè sense eixa col·laboració haguera sigut impossible: A les institucions que han col·laborat i ens han permès fer una cobertura rigorosa i efectiva; als ciutadans, que com he dit, han confiat en la cobertura i han participat com a fonts d'informació molt valuosa; als col·lectius, associacions, institucions i persones de tot arreu que ens han fet arribar el seu suport amb el seu treball; i als treballadors i treballadores de À Punt que s'han entregat d'una manera, no saben com, durant estos dies per a realitzar eixe servei públic tan important.

I especialment vull fer una menció a la plantilla de la delegació d'Alacant que no va parar durant estos quatre dies.

Bé, no sé si tinc alguna altra pregunta.
Efectivament, À Punt no està en fallida, vull dir, què vol que li diga?
El que sí que vull dir és una cosa d'estes notícies.
D'estes notícies que no són veritat, que no s'ajusten a la veritat.
Nosaltres som una empresa en creixement i jo, des de sempre, he dit que totes les empreses per a créixer i per a fer-se fortes necessiten reconeixement i necessiten una bona reputació.

Si nosaltres ens dediquem a donar notícies falses o que no s'acosten a allò que realment són les explicacions que cal donar, estem donant una mala reputació a una empresa que no s'ho mereix, perquè estem creixent i estem donant un servei públic.

Crec que tot el món ha d'ajudar a això.
I a mi m'agradaria que vostés també ho tingueren en compte, en els seus partits polítics i en la seua manera d'actuar.
I els demane, per favor, que no donen una mala reputació a À Punt quan no siga necessari.
Perquè nosaltres ens estimem a À Punt i hem de fer que tots els valencians se l'estimen.
I els ho demane, de veres, per favor.

I no sé si m'he deixat alguna pregunta?
Ah, bé, sí, el procés electoral.
En este moment el procés electoral del consell d'informatius està en procediment.
Desconec si s'ha presentat ja algú a eixe procés.
No sé si la directora d'informatius ho sap, crec que no.
Vull dir, perquè no és informació que nosaltres estiguem tampoc gestionant, ho està gestionant directament el consell rector.
I, per tant, eixa pregunta li l'hauria de fer al senyor Soriano perquè nosaltres ho desconeguem.

I el canvi de programació, el 20 hores.
A vore, nosaltres l'hem fet també este informatiu per créixer -tot el que fem, ho fem per créixer i per millorar-.
Si este informatiu de 20 hores no ens agradara o no funcionara el canviaríem, com qualsevol programa.
Però ho hem fet perquè pensem que és positiu.
Porta dos dies, l'hem de testar, ha de millorar, però crec que està molt ideat per a que n'hi haja una gran participació del públic i crec que això es bo.

Vull dir, això requerirà també un temps perquè la gent l'ha de conèixer i ha de saber com participar i ha de conèixer tots els mecanismes; però està projectat per a d'això.
Nosaltres l'hem planificat així i el resultat es veurà.
De moment, hem tingut una bona audiència en estos dos dies però això no és significatiu, no podem dir per això que siga ni bo ni dolent.
Ens està agradant i la recepció que tenim del públic és que agrada, però, clar, en dos dies la recepció es molt menuda.
I jo no vull donar dades que no siguen realment fiables.
Vull dir, de moment és poquet.

I, no sé, si tenen una altra pregunta?

La senyora presidenta:

Moltíssimes gràcies.

Ara si els grups tenen torn de rèplica.
Volen tots rèplica?
No?

(Se sent una veu que diu: Â«Sí.
Que sí, que sí.
.
.
Â»)

Sí.
Val, tenim.
.
.

(Veus)

Compromís, no.

Bé, evidentment no és la meua intenció tallar a ningú.
Sí que vaig a ser estricta en el temps perquè sí que m'agradaria -per respecte també a les persones que estan esperant, els membres del consell rector, que és el següent punt- jo crec que hui hauríem de fer eixe nomenament.

Per tant, tampoc a la senyora Marcos vull tallar-la però sí intentar concreció.
I demanar-li disculpes perquè açò de ser la segon és el que té.
Però passem, per tant, a les intervencions dels grups.

Pel grup Vox.

El senyor Pascual Pérez:

Muchas gracias, señora presidenta.

Bueno, voy a ser breve.

Ha comentado que, sobre todo, lo de las campañas para la subida de audiencia va a basarse en campañas publicitarias, he entendido eso.
Entonces, se lo comento porque pensaba que el objetivo de la televisión valenciana tenía que ser un reflejo de la realidad social de la Comunidad Valenciana.

Entonces, ¿no ha pensado que sería mejor potenciar los contenidos que, de verdad, sean solicitados por la sociedad, en vez de dedicar recursos únicamente a campañas publicitarias?

También quería comentarle, igual que he hecho con el señor Soriano, ¿si cree usted en la neutralidad de los servicios informativos de À Punt?
Y ¿qué opinión le merece que en los servicios informativos de À Punt se califique a Vox como extrema derecha?

Bueno, simplemente, termino comentando que Vox ya está aquí, que ha venido para desmontar el gasto político, los chiringuitos que hay creados y está aquí porque así lo ha decidido más del 10 % de los votantes de la Comunidad Valenciana.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Moltíssimes gràcies.
Li agraïsc la seua brevetat.

Per part de Ciudadanos, el senyor Llopis.

(Veus)

El senyor Llopis Pascual:

Molt ràpid.

N'hi ha una cosa que a mi me -jo entenc que Ã Punt ha de ser un mitjà en valencià- però sap el que passa, la gent que parlem en valencià i en castellà normalment i que hem viscut en administració

la forma de treballar és amb naturalitat.
És que a voltes pareix que costa, a la gent que treballa en À Punt, costa -és la sensació que tenim- de passar d'una llengua a una altra.
Que ho fem molta gent habitualment amb naturalitat, i jo crec que és el millor que podem fer.

Evidentment la llengua majoritària ha de ser la llengua valenciana, per això està i es gasta, i ja està.

Una qüestió que és important, el tema de la publicitat.
Usted lo ha dicho, la televisión gallega ha bajado a 7 millones, siete veces más que la nuestra, eh, siete veces más,

(rient)

que son muchas veces más, eh.
Que eso también hay que verlo.

Y después, por supuesto, lo del DANA la cobertura ha sido fantástica y hay que reconocer el trabajo que han hecho, y me consta, los trabajadores de À Punt para dar un servicio.
Pero, ojo, creo que en audiencia hemos estado la quinta de las autonómicas, incluso en el DANA, o sea que… Y no podemos

(inintel·ligible) .
.
.

un DANA todas las semanas porque eso sería una catástrofe, es decir, nos hundiríamos en la comunidad.

Creo que hay que seguir trabajando.
Y es una de las cosas que usted también lo ha comentado: Los medios digitales son el futuro, la televisión del siglo XXI es una y la televisión del siglo XX es otra.
Pero es que el gasto actual…, ¿por qué no reestructuramos el gasto actual de contenidos teniendo en cuenta que el futuro es los gastos digitales y no de televisión?

Y después hay una cuestión que -en este sentido yo también soy de las personas que piensa como usted, usted sabe mucho más que yo, por supuesto- que los medios digitales en el futuro, la forma de consumir los medios ha cambiado notablemente y tenemos que estar preparados.
Estamos partiendo de una plantilla, muchas veces, con unos requisitos de la televisión del siglo XX, ¿tenemos la plantilla preparada para esa televisión del siglo XXI?
Que es una cosa importante, sí, porque si uno de les requisitos que pedimos es: Oiga, usted…, partimos de la base.

Con lo cual, por supuesto, a nosotros desde el Grupo Ciudadanos vamos a trabajar en lo posible para apoyar, para hacer propuestas de mejoras con el mayor respeto posible.
Y el objetivo que tenemos nosotros es impulsar también el sector audiovisual valenciano.
Evidentemente, también ha dicho -les ha echado un poco la bronca, ¿no?
- es que no son demasiado rentables.
Es decir, pues tenemos que llegar a unos acuerdos de compromiso para que con el tiempo les echemos un cable al sector audiovisual valenciano para que puedan ser rentables y más, porque la calidad humana la tenemos.

Con lo cual -me como 22 segundos dado la hora que es-.
Y otra vez agradecerle, señora Marcos, que esté aquí.
Y espero que nos veamos con unas audiencias ya del 67 %, que seamos…

(Veus)

Y una última cosa -simplemente como comentario, que me he dado cuenta por el tema del castellano-valenciano que a veces parece que

ens sap mal

- en los medios digitales, en la formación digital, es bueno etiquetar.
La gente etiqueta en muchas lenguas los contenidos que se cuelgan para conseguir mayor difusión, aunque no sea de la lengua que lo escuche.

Porque la gente se habitúa a ver muchas cosas.
Con lo cual yo creo que hay que pensar en que esos medios digitales es el futuro y la estrategia digital hay que replantearla en muchos sentidos.
Porque usted lo ha dicho, es el futuro.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyor Llopis.

Anava a regalar-nos 20 segons i al final ha consumit 20 segons més.

El senyor Llopis Pascual:

Era un truquet, era un truquet.

(Rialles)

La senyora presidenta:

Val, disculpe.
Senyora Ortiz, quan vullga.

La senyora Ortiz Vilella:

Muchas gracias, señora presidenta.

Señora Marco, le agradezco no solo el tono, sino que no rehúya ninguna de las respuestas.
Se lo agradezco, porque no siempre sucede esto, y esta mañana no ha sucedido así.
Por tanto, yo se lo tengo que agradecer.

Y de verdad que agradezco también la sensibilidad con las zonas castellanohablantes, y de verdad estaremos atentos, porque somos consumidores de esa información en el sur de esta comunidad y en otros muchos sitios.

Yo tengo alguna duda que tiene que ver con lo que nos ha dicho de lo del presupuesto de 2017, que ha sido anulado con el tribunal.
Me decía que usted no estaba… Si yo estoy equivocada, corríjame, el 2 de marzo de 2017, usted empieza a ser la directora de la sociedad, si yo no me equivoco, y si no, me fija la fecha… Pues, estoy confundida.

(Veus)

¿Pero en marzo del 2017?
Bien.
Eso por una parte.
Por tanto, la duda que yo tengo con eso es cómo afecta.
Al final, no se lo he preguntado al señor Soriano, pero de alguna manera se nutre una cosa de la otra y hay un presupuesto, con una sentencia, que se pedirá la ejecución, que tiene que ver.
Cómo afecta, si es que afecta en algo, y si eso no le va a afectar en nada, pues nos lo diga.

Tengo curiosidad también en saber… Parece ser que el pasado jueves el consejo rector aprobó una modificación de la escritura de la escritura de constitución de la sociedad, y limitan las competencias en materia de contratación, rebajando el límite, o eso tengo yo entendido, de 250.
000 euros a 150.
000 euros.
¿Por qué ha pasado eso?
, si mi información es correcta, que creo que es correcta.

Y por último, le pediría la valoración de las declaraciones de un miembro del consejo, propuesto por el Grupo Compromís, no del Partido Popular, donde hice que propone Â«pedir la dimisión de la directora general.
Ha incumplido el compromiso principal de hacer de nuestros medios un referente.

Â»Hoy nuestra radio y nuestra televisión no son ni siquiera un actor con una mínima relevancia.
Nadie nos busca para informarse.
No hemos conseguido lanzar ninguna noticia relevante.
Son constantes los conflictos del consejo con ella por su actitud.

Â»Han sido recurrentes las discusiones con ella para incluir en las contrataciones el análisis del cumplimiento de objetivos.
El clima laboral de la sociedad es malo.
Y por todo esto y pensando en lo mejor para el espacio público valenciano de comunicación, entiendo que la directora general debe presentar su dimisión ante el consejo rector.

Â»Cuando acabe este ejercicio, habremos gastado más de 150 millones de euros, y esta situación es insostenibleÂ».

Eso no lo he dicho yo ni nadie del Grupo Parlamentario Popular, ni nadie propuesto por el Grupo Parlamentario Popular.
Lo dice una persona propuesta por el Grupo Compromís.
Le pido cuál es su opinión al respecto de estas declaraciones.
Yo no entro a valorarlas, porque me gustaría que lo hiciera usted.
Y partir de ahí, darle las gracias por el tono.

Muchas gracias.

(Ocupa la presidencia el vicepresident, senyor Fernando Llopis Pascual)

La senyora Blanes León:

Bé, moltes gràcies, senyor vicepresident.

Soles incidir que evidentment hem de ser referents, hem de ser referents en els informatius, i això passa per una major inversió i eixa aposta, seguir incrementant-la.
Per tindre representants i corresponsals en qualsevol lloc on estiga produint-se la notícia, no soles al nostre territori, sinó molt més enllà.

I llocs com Madrid, que és centre estatal, o com Brussel·les, que és el centre europeu, hauria de tindre representants de forma més o menys contínua.

Després, també dir-li que agraïxc que compartixca aquests fòrums de participació que s'entén que ha de tindre el sector audiovisual, perquè pensem que, quan depén de diferents institucions, com puga dependre de l'Institut Valencià de l'Audiovisual, de l'Institut Valencià de Finances, de diferents conselleries, finalment, si no es posa tot en comú i es va tot a una, doncs és molt difícil impulsar eixe sector audiovisual que, com bé comentem i compartim tots i totes, sabem que és un sector fort i que té una capacitat i una qualitat que cal posar-la en valor.

Perquè també és cert que fins ara, per exemple, totes les produccions que s'estan subvencionant a través de l'Institut Valencià de Cultura estan sent arreplegades i estan sent emeses per la radiotelevisió pública.
Però això tampoc està garantit.
Per tant, entenem que ha d'anar tot a una.

No podem dependre evidentment de la televisió pública, però sí que s'ha de tindre una línia en què treballar tots a una.

I després, simplement jo dir-li, o almenys des del meu grup no entenem que la responsabilitat siga dels mitjans de comunicació en el tema de la llengua.

Sí que compartim que cal facilitar l'accés per a tots i totes.
Però sigam responsables, i la responsabilitat no és dels mitjans de comunicació, sinó de les polítiques que s'han dut a terme per altres governs, com el del Partit Popular en la qüestió de llengua, i sobretot en zones castellanoparlants, com pot ser en la Vega Baixa, com bé s'ha comentat ací.

Per tant, sigam conscients que això s'ataca amb educació i tenint en compte que aprendre i utilitzar la llengua és un dret que no se'ls està llevant ara, per no emetre en castellà, sinó que se'ls ha llevat durant tota la història que portem fins ara no dotant-los dels mecanismes i dels recursos suficients perquè la puguen aprendre i utilitzar-la amb normalitat, com es fa en altres territoris.

Moltes gràcies.

La senyora Caballero Hueso:

Sí, gràcies, president.

Yo sólo una matización.
Lo del consejo informativo se lo he preguntado adrede, señora Marco, para que en esta sala también quede constancia de que hay cosas, muchas cosas dentro de la corporación que funcionan muy bien.
Pero, como funcionan bien, nadie pregunta y nadie deja constancia.

Por supuesto no le voy a pedir resultados de un informativo que lleva dos días, pero nosotras, y yo personalmente, que soy periodista también, sabemos de la importancia de la información de proximidad.

Me parece una buena apuesta, mi reflexión iba por ahí, tanto el incremento de horario, entre otras cosas, porque eso permite muchas más noticias de proximidad y mucha más participación de la ciudadanía.
Y por ahí yo es por donde creo que tendremos la baza para subir de audiencia.

Porque mire, podemos hablar de audiencias, pero yo no quiero la audiencia que tuvo el domingo 29 Telecinco, que es la televisión que tiene más audiencia en la Comunidad Valenciana, que lleva treinta años emitiendo, que tuvo una audiencia del 22,3 %, en un momento dado, y ese momento dado fue en el programa del

Gran Hermano Vip

.

Yo lo siento, pero esa audiencia no la quiero, ni creo que hay que trabajar por esa audiencia en un medio público.
Es aquello de la telebasura.
¿Ve la gente la telebasura, porque quiere telebasura o porque le damos telebasura?
El medio público está como servicio público.

Respecto a los eventos especiales, que sí que se ha marcado un incremento de audiencia muy pronunciado en cada uno de ellos, me gustaría saber si se ha programado o se está programando algo, alguna programación específica para el 9 de Octubre, tanto en la ciudad de Valencia, como en el resto de la Comunidad Valenciana.

Y decirle, señora Marco, que llevamos un año de emisión, que tenemos que continuar trabajando para consolidar À Punt en toda su variedad.
Que por supuesto tiene el total apoyo del Grupo Socialista.
Creo que aquí ha quedado bastante claro que todos los partidos que formamos el Botànic estamos por la labor.

Algún partido ni está ni se le espera.
Y yo he visto muy buen clima, en general, en esta comisión, así que espero que los partidos que no forman parte del gobierno también estén aquí para aportar y para consolidar el medio público valenciano.

Muchas gracias.

(Ocupa la presidencia la presidenta, Estefania Blanes León)

La senyora presidenta:

Moltes gràcies.

Val, i ara la senyora Marco contestarà.
Moltes gràcies.
La presseta que siga suficient per a poder contestar

(rient)

.

La senyora directora general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació:

Bé, lògicament, a banda de les campanyes, que no són de publicitat.
Jo els dic campanyes de màrqueting, però són accions, accions que poden ser, com li he dit abans, de la colla, accions que podem fer en retransmissions especials i que poden derivar en un esdeveniment de màrqueting.

A banda de tot això, evidentment volem potenciar els continguts que li agrade a la audiència.
Això és una evidència.
Vull dir que mosatros sempre pensem en la ciutadania, quan posem en la graella un contingut.
Si pensem que no.
.
.

Clar, ara vosté me dirà: Â«Però, per exemple, a l'audiència li pot agradar la ficcióÂ».
Sí, però, veu?
, la ficció no li la podem oferir a l'audiència, per una qüestió de pressupost.
Perquè la ficció, ja saben vostés que és molt cara.
A nosaltres ens agradaria fer ficció, però en este moment no pot ser.
Quan pugam fer-la, la farem.

I jo els demane a tots vostés que, quan la situació pressupostària siga millor, se'n recorden d'estes coses, i aposten per això.

Sí que crec que són neutrals.
Vull dir, crec que són rigorosos.
N'hi haurà vegades en què podrà haver-hi algun error, però en general els informatius són molt independents, i són plurals i neutrals.

I he de dir-li a vosté personalment que els hem demanat que vinguen alguna vegada a una entrevista i encara no s'han quadrat les agendes.
Però són vostés els que encara no han pogut vindre.
Nosaltres els hem oferit vindre.

No sé si vosté és coneixedor o no, però és així.
Quan vosté vinga, explica a l'audiència si és d'extrema dreta o no.
Vosté mateix ho pot explicar.
Tindrà el micro davant per a explicar-ho.

Bé, potser algun periodista no canvia de llengua amb naturalitat, però en general, quan s'entrevista a algú, si se veu que la persona no entén el valencià, se canvia al castellà, i no hi ha més problema.

Però evidentment nosaltres estem subjectes a una llei que ens creguem en els seus principis i és que este mitjà de comunicació és per a potenciar el valencià.
Però això no vol dir que no hem d'arribar a tot el món i intentar que els mitjans públics siguen de tots.
I ho tinc claríssim.

La plantilla està preparada per al segle XXI?
Bé, s'estan fent cursos de formació.
Se n'han de fer més, de cursos de formació.
I n'hi ha gent més preparada que altra.
Evidentment la gent més jove entén millor el món digital, val?
Millor que jo i millor que vosté.
Segur.

Però això no vol dir que la gent que porta més anys treballant en els mitjans públics, com són la majoria dels treballadors que estan en À Punt, perquè saben vostés que vénen de l'antiga RTVV, i és gent que té una edat, evidentment, això no vol dir que no puguen reciclar-se a fer les coses com toca i com cal.

Que n'hi ha reticències i n'hi ha dificultats?
Sí, però se poden véncer.
Vull dir, cal fer un treball cada dia de formació i d'intentar que eixes reticències vagen desapareixent.
I a més, ahí hi ha unes oposicions davant, i tot el món haurà d'intentar superar-les, pensant en un temari d'unes oposicions per al segle XXI, no per al segle XVIII.

En les despeses de reestructuració, estic d'acord en vosté, mire.
Estic d'acord que s'ha de reestructurar una mica tot el tema de les despeses.
Però, sap què?
És que la llei també ens obliga a fer una televisió i una ràdio.

Estem obligats a fer una televisió, una ràdio i un web.
I amb això hem de jugar, i hem de fer això pensant cap a on van els mitjans de comunicació.
Vull dir, no és fàcil, eh?

(Se sent una veu que diu: Â«Se pot canviar la lleiÂ»)

No és fàcil.
Aleshores.
.
.
No, però la televisió complix un paper, i ha d'existir.

A la millor el que no se li ha de demanar és que tinga uns nivells d'audiència enormes, un no sé què.
.
.
Vull dir, no.
I sí s'ha d'apostar pels continguts digitals.
Li assegure que sóc molt pesada en això i algun del meu equip directiu li diria que sóc la persona més pesada en això.
Sí, i cal fer una estratègia digital, que ja la fem, eh?
, ja la fem.

No li puc contestar, perquè és que ho desconec, ho sent.

(Veus)

I respecte a la valoració d'esta persona que vosté ha mencionat, jo sóc molt respectuosa amb les opinions de cada u, i si esta persona pensa aixina i vol explicar-la públicament, doncs allà ell.
Vull dir, jo no tinc res a dir a això.

I el clima laboral no es roín, eh?
, en absolut.
Jo tic ací, no sé on, els resultats de l'enquesta de clima laboral i són uns resultats bons per a una empresa que està en creixement, que està el conveni col·lectiu anant.
Per exemple, li puc dir.
.
.
Ací n'hi havia uns semàfors, i tenim un semàfor verd en treball en equip, de contestacions que va fer el personal.
Bon treball en equip.

El semàfor verd és la màxima puntuació.
En comunicació, en condicions de treball, en allò relatiu a instal·lacions, il·luminació, temperatura, en lideratge, escoltar els responsables, igualtat, respecte, en la bona relació amb el superior, en satisfacció en el lloc de treball, coneixement sobre la.
.
.
, vull dir, alt compromís quant a l'esforç en recolzar el creixement de l'empresa.

Vull dir, n'hi havien moltes.
.
.
, altres estaven en

àmbar

-que vol dir que les hem de millorar- i n'hi han algunes en roig.
Vull dir, n'hi han algunes coses de les preguntes que se féu als treballadors del clima laboral en roig.

Però algunes són contradictòries amb el verd, sap?
Vull dir, que això de les enquestes laborals no és fàcil.
Perquè jo dic açò és contradictori amb açò.
Doncs n'hi ha gent -i supose que depén del departament- doncs aposta per una cosa i contesta d'una manera, i aposta a una altra.
.
.

Però per a una empresa que està negociant un conveni col·lectiu, que té la plantilla que té, quan la plantilla que té estava acostumada a ser el triple i que estem davant d'unes oposicions, que n'hi ha també una certa incertesa laboral, l'enquesta de clima laboral no és roín.

I no sé si n'hi ha alguna més.
¿Per a on vaig?

(Veus)

Ah, sí.
Això no prové de.
.
.
, el que vosté ha dit no prové d'això.
Vull dir, la llei.
.
.
la llei de creació permet a la direcció general fins a un milió d'euros.
El consell rector ho va rebaixar a 250.
000 als contractes que havien de passar pel consell rector i, ara, ho ha rebaixat a 150.
000.

Bé, és la seua potestat.
No tinc res a dir.

(Algú diu: Â«¿Hi ha algun motiu?
Â»)

Si n'hi ha algun motiu, és que no m'ho ha de preguntar a mi, perquè jo no he pres eixa decisió.
Li ho ha de preguntar al president del consell rector.

¿Què més?
Madrid té delegació.
Madrid té delegació, ¿val?
I n'hi han més persones treballant allí.
Brussel·les, no, però Madrid, sí.

I estic completament d'acord amb tot el que ha dit sobre el sector audiovisual, com ja he dit abans.

Respecte a l'informatiu de

20 Hores

, senyora diputada, el defensa vosté millor que jo.

(Rialles)

Vull dir, que estic d'acord amb tot.

N'hi han més directes, n'hi ha més dinamisme i jo espere que tot això faça que hi haja més audiència i que done més servei públic.

I respecte als esdeveniments especials del Nou d'Octubre, sí.
Bé, a banda de participar en activitats del Nou d'Octubre, que ha preparat la Generalitat i que nosaltres farem també algun dels esdeveniments que ha preparat, els prepararem des d'À Punt, però també el dia del Nou d'Octubre cobrirem l'acte institucional, farem informatius especials.

S'estan preparant uns documentals.
Crec que un d'ells té a vore amb la Vega Baja i amb la llengua de la Vega Baja i, a més, crec que està en castellà -l'ha fet la Universitat d'Elx, vull dir- i me pareix que és un bon documental, per què no passar-lo?
I d'eixos n'hi ha molts, vull dir que.
.
.

I cobrirem també de vesprada tots els actes que hi hagen amb una programació especial.

La senyora presidenta:

Moltíssimes gràcies.
Agrair-li evidentment totes les explicacions detallades.

I jo sí que proposaria que férem el nomenament del consell rector, perquè entenc que és una demanda que du molts mesos parada per les circumstàncies de la convocatòria d'eleccions.

És una demanda dels treballadors i treballadores i pense que ens podem ajustar al màxim en els temps de les intervencions.
Podem ajustar-ho tot a un única intervenció, però crec que sí que caldria passar per aquesta comissió el nomenament del consell.
Així que si.
.
.
, és la meua proposta i, si no n'hi ha una objecció, passaria als altres punts.

No, no, ho fem directament.
Crec que estan els membres.
M'imagine que els hauran avisat que anem a passar de punt i fem.
.
.

Moltes gràcies.
Un momentet i li done de seguida la paraula.

Compareixença del candidat proposat per a formar part del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació, senyor Manuel Camarasa Bravo, en representació dels sindicats (RE número 121.
946)

La senyora presidenta:

Passem al punt 5, que serà la compareixença del senyor Manuel Camarasa, candidat proposat per a formar part del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació en representació dels sindicats.

Té la paraula.

Seran les dos intervencions dels dos membres del consell rector per un màxim de sis minuts cadascú d'ells i, després, una postura, un posicionament o intervenció per cada grup en el temps mínim possible.
Gràcies.

El senyor Camarasa Bravo:

Gràcies, senyora presidenta.

I senyores i senyors diputats i diputades.

Com hauran pogut llegir en el meu currículum -currículum que he adjuntat- jo sóc el candidat de la part dels representants dels treballadors i treballadores en virtut del que diu la llei.

I primer de tot vaig a dir que sóc el candidat per un període d'un any en virtut d'un acord sindical.

Les seccions sindicals i les nostres organitzacions han decidit que esta plaça siga ocupada d'una manera rotatòria cada any entre els quatre sindicats majoritaris segons les darreres eleccions sindicals.

Seguint este acord, el primer any correspon al sindicat que jo represente -el més votat-, la CGT, i després continuarien la resta de sindicats.
En cas d'eixir elegit hui ací, el meu mandat seria per a un any.

Com els dia, en el meu currículum els indique que he sigut treballador de l'antiga Radiotelevisió Valenciana -Canal 9- durant 26 anys, des del seu començament a l'any 1989 fins al tancament el mes de juny del 2015.
Ocupant diferents llocs en diferents departaments com administració i alguns tan televisius com, per exemple, el departament d'audiència o el departament d'emissions -un poc, la cuina de la televisió.

He tingut en el desenvolupament d'este treball relació amb productores, amb estadístiques.
.
.
Sé un poc el que és la televisió.

També he participat en la nova etapa d'À Punt.
He treballat allí durant 13 mesos, tant en la societat anònima com en la corporació.

Actualment no tinc cap vinculació laboral amb cap de les empreses del grup À Punt i la meua vida laboral està fora del món dels mitjans de comunicació, de moment.

Durant estes dos etapes, a més de desenvolupar les meues tasques laborals, he compaginat el treball amb la representació sindical dels treballadors.
Primer, com a delegat sindical, on he participat en diferents bosses de treball, he sigut també membre de prevenció -el delegat de prevenció- i, després, com a membre de diferents comités d'empresa.
Sobretot en l'últim comité d'empresa, que va ser el del tancament, que tant de treball mos va donar amb eixos dos ERO d'extinció.

Aquest lloc del consell rector en representació dels treballadors i treballadores fa quasi un any que es troba vacant per diferents circumstàncies, i els treballadors i treballadores d'À Punt considerem que cobrir este lloc és de vital importància, tenint en compte els temes que hi ha pendents de resoldre; entre ells -s'han comentat alguns-, el nou conveni col·lectiu, l'OPE, el pla d'igualtat, un futur pla de formació, salut laboral, etcètera.

Em presente per a ser representant de les persones treballadores.
Un lloc de moltíssima responsabilitat.
De les treballadores d'À Punt, però també vull representar a les treballadores de les empreses que treballen per a À Punt.
Ací s'ha parlat un poc abans.
La presidenta, quan estava parlant en nom d'Unides Podem, ho ha dit.

La meua intenció és que este lloc siga corretja de transmissió, que siga l'altaveu per als treballadors i per als que no treballen.
.
.
, per als que treballen -perdó- per a À Punt.

Hi ha coses que cal millorar, sobretot en eixes empreses.

No podem permetre que els drets laborals dels treballadors de fora estiguen danyats i pensem que han de tindre les mateixes condicions o el més paregut possible als que treballen.

He sabut que este model de televisió, d'esta nova ràdio i televisió no és el que molts de nosaltres desitjaríem.

Els treballadors i els sindicats hem mostrat en nombroses ocasions el nostre descontent amb un model mixt de titularitat pública, però de gestió privada en la seua major part que deixa desprotegits als treballadors.

Però, ara per ara, la llei i el pressupost són els que són i, de moment, no podem fer una altra cosa.
Només defensar-la i tirar endavant.

Els treballadors i les treballadores d'À Punt estem convençuts d'este model i pressupost que anem a tirar endavant i totes les aportacions que farem seran des d'un vista positiu, perquè nosaltres creem en allò públic, creem en la utilitat de la ràdio i televisió pública i en el servei públic.
Creem que vertebra la nostra comunitat.
Creem que defensa i potencia la nostra llengua i, també, dóna veu a diversitats funcionals.

Hem de millorar.
Hem de millorar.
.
.
Hi ha coses que no ens agraden, però des del nostre lloc en el consell rector tractarem de millorar la situació de les treballadores d'À Punt.

Cal que no ocórreguen alguns dels fets que recentment s'han produït i que vaig a nomenar, encara que siga de passada, des d'un punt de vista positiu, que s'entenga açò com una crítica positiva.

I estic parlant del fet que se va produir fa unes setmanes en el qual se va prescindir d'una professional solvent com és el cas d'Amàlia Garrigós, juntament amb quatre persones més del seu equip original del seu programa que va crear anomenat

Territori sonor

.

És un cas conegut i m'agradaria nomenar-lo perquè, davant d'un problema laboral, Amàlia, com a directora del programa, va donar suport a una persona afectada i això li va costar el lloc a ella i a quatre persones més.

Ha prevalgut l'opinió d'un productor executiu davant dels trenta anys de recorregut i professionalitat d'una periodista com Amàlia que tant ha fet pel nostre territori.

Crec que estos casos no haurien de tornar a repetir-se al si d'À Punt.
I des d'ací, en nom dels treballadors i treballadores d'À Punt, volem donar tot el nostre suport a la companya Amàlia Garrigós i al seu equip.

L'amiguisme i els picabaralles personals o la precarietat laboral haurien de desterrar-se de la nostra ràdio i televisió.
No dic que hagen ocorregut, però.
.
.
haurien de ser coses del passat.

En eixe sentit, crec que des de la meua posició en el consell rector tractaré que estes coses no ocórreguen i, sobretot, que hi haja una comunicació entre les treballadores d'À Punt perquè tots estos problemes que puguen sorgir es solucionen.

Un poc, aquesta ha sigut la.
.
.

La senyora presidenta:

¿Va acabant?
Gràcies.

El senyor Camarasa Bravo:

.
.
.
-sí, acabe de seguida- la meua declaració d'intencions.

Vostés han vist el meu currículum.
Han vist la meua llicenciatura acadèmica.
Els he parlat un poc de la meua experiència sindical i laboral.
I res més.

Crec que podria aportar prou al consell rector representant als treballadors i treballadores.

I, a partir d'ara, si volen fer alguna pregunta o algun aclariment, estic disposar a contestar-la.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies.

El senyor Camarasa Bravo:

Moltes gràcies.

Compareixença de la candidata proposada pel Consell de la Ciutadania per a formar part del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació, senyora Rosa María Agost Canós (RE número RE 2.
334)

La senyora presidenta:

Ara farem la compareixença de la senyora Rosa María Agost Canós, que és la candidata proposta pel Consell de la Ciutadania per a formar part del Consell Rector.

Moltes gràcies.

Quan vullga.

La senyora Agost Canós:

Molt bona vesprada.

Gràcies.

Espere ser breu.

Jo els he proporcionat, com vostés han pogut vore, dos tipus de currículum per a facilitar-los justament i intentar que la compareixença siga el més concentrada possible.

D'una banda, tenen un currículum acadèmic un poc més extens, no és exhaustiu, n'hi ha algunes coses que no estan però, en fi, l'última estada per exemple que vaig fer este estiu, juliol i agost, a la Universitat de Southampton, i algunes publicacions últimes.
Però, en principi, el gruix de la meua activitat es pot vore ahí.

Després, he intentat també, per a facilitar-los la informació, fer un currículum més personal, és el breu, el que tenen ahí.
Això és el que jo volia dir-los.
Eixe currículum més personalitzat, eixe currículum… Jo vinc ací com la proposta del Consell de la Ciutadania i allí estan tots vostés representats.
Per a mi és un honor representar la ciutadania, i en això tenim molt en comú perquè vostés també representen la ciutadania.
I, per tant, de veritat que és una emoció, jo no sé quin a fins a quin punt vostés s'emocionen quan pensen en la responsabilitat que tenen de representar a la gent que els vota.

Per a mi és una responsabilitat poder representar a gent de tota la Comunitat Valenciana amb interessos diferents, amb llengües diferents.
Clar, jo sóc una apassionada de les llengües, de totes les llengües, en domine unes quantes, i m'agradaria poder saber-ne moltes més.

Evidentment, han pogut vore que sóc llicenciada en Filologia Espanyola i també llicenciada en Filologia Valenciana, postgrau en Traducció i Interpretació del francés a l'espanyol, i doctora en Traducció i Interpretació en un tema que entra de ple en el que ens interessa a tots ací, que és el món de la comunicació, és el món de les llengües, el món de la traducció.

La meua experiència -també crec que és molt important- de gestió m'ha permés durant huit anys ser la degana de la Facultat de Ciències Humanes i Socials, i allà jo tenia tots els meus companys i els meus estudiants de Comunicació Audiovisual, de Publicitat i Relacions Públiques, als traductors, als filòlegs, de Filologia Anglesa, i als periodistes.

I això necessàriament m'ha enriquit i m'ha donat uns coneixements, a banda dels ja propis, de moltíssimes coses, del món de la comunicació, del món de la televisió.
Jo era traductora ocasional perquè sóc professora, però els professors en traducció hem de xafar terra i jo xafe molt la terra, la terra de cada dia.
I, per tant, per a traduir i per ensenyar a traduir…, jo també sóc traductora i he traduït algunes cosetes, pel·lícules, documentals, dibuixos animats, en fi, el que solen fer els traductors de l'audiovisual.

Tinc l'honor de ser la primera doctora que va fer una tesi sobre el doblatge a Espanya, i això també és una cosa que m'ha donat moltes satisfaccions, i tot este servei he pogut fer-lo perquè -i açò és una cosa molt important- jo vaig entrar en el món de la universitat perquè era becària d'investigació, una beca que em va donar la Generalitat Valenciana.
Crec que és el moment en què jo puc tornar a la Generalitat Valenciana, és a dir, a tots vostés, alguna cosa que vostés em van donar en el seu temps, en el seu moment.

La il·lusió, el senyor Llopis ho deia este matí, no?
, la il·lusió.
A mi no se me'n van les ganes, no se me'n va la il·lusió.
Seria més fàcil quedar-me a casa, tinc molta faena, tinc una doctoranda que m'està esperant ara una correcció de la tesi que ha de presentar d'ací un mes i mig, però és un gust i és un plaer poder compartir amb vostés la il·lusió que tinc per una televisió que sempre me la vaig creure, que crec que és necessària, en una societat democràtica les televisions mai no sobren, la comunicació mai no sobra i, en fi, espere dins de les meues capacitats poder respondre a les necessitats que té tota la ciutadania.

La senyora presidenta:

Bé, moltíssimes gràcies.

Ara, en el guió veieu que tenim tres minuts.
Jo crec que en un minut cada grup, si vos sembla bé, si es pot fer la intervenció.
I igual que li hem demanat als ponents que siguen tan breus com puguen, doncs nosaltres també.

(Ocupa la presidència el vicepresident, senyor Fernando Llopis Pascual)

El senyor vicepresident:

Senyora presidenta, et done tres

(rient)

, en qualsevol cas, eh?

La senyora Blanes León:

Moltes gràcies.

No, no vaig a ocupar més d'un perquè jo vos he portat un poc a este horari decidint que sí que es tracte este punt.
Però no podia donar l'enhorabona i donar la benvinguda, evidentment, als dos nous membres del consell rector.

És cert que teniu un repte molt important per davant i nosaltres només, des del nostre grup d'Unides Podem, donar-los les gràcies pel treball que sé que van a fer per la radiotelevisió de tots i de totes.

I simplement dir que pensàvem que no es podia ajornar més perquè ja fa molt de temps que necessitàvem d'eixa representació al consell rector.

Per tant, enhorabona i que tinguen un molt bon treball en les seues competències.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

El senyor de Vox.

El senyor Pascual Pérez:

Muchas gracias, señor vicepresidente.

Bueno, simplemente, comentar que supongo que ideológicamente tenemos unas diferencias bastante grandes, así que poco más que comentar.

Desearles mucha suerte en su cometido y que lo realicen lo mejor que sepan o puedan.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Compromís.

La senyora Robles Galindo:

Bé, en primer lloc, agrair-vos la vostra predisposició a participar d'un espai com aquest.
Jo crec que l'espai ciutadà és fonamental en els espais de gestió i no solament el ciutadà sinó aquell de la representació de treballadors i treballadores, i crec que podeu jugar un rol molt, molt important.

Avui, s'ha estat parlant sobre l'OPE que es va posar en marxa, i en tot açò jo crec que tant la ciutadania com els sindicats tingueu molt a vore.
A nosaltres, ens agradaria saber un poc, conéixer quina visió tingueu.

I agrair-vos, també, com s'acuren els vostres perfils a aquesta tasca que aneu a desenvolupar i quines dos visions tan grans es poden afegir a este consell de gestió amb les vostres dos persones ahí dins, ¿no?

Sí que demanar-vos, bé, enceteu un procés que és molt important, que és tot el plantejament de la plantilla que vaja a tindre À Punt a través d'esta OPE que s'ha estat parlant este matí, i també -com ha dit el company- aquesta relació que es té amb les productores i el personal treballador que, encara que siga d'alguna manera externalitzat, també és la nostra responsabilitat.

I, bé, preguntar-vos un poc sobre com penseu adreçar, sobretot al company

(inintel·ligible)

…

Gràcies.

(Ocupa la presidència la presidenta, senyora Estefania Blanes León)

La senyora presidenta:

Acaben totes les intervencions i, després, si n'hi ha alguna pregunta i es vol respondre doncs es farà per part de… Val.

Per part de Ciudadanos.

El senyor Llopis Pascual:

Molt ràpid.

Bé, donar-vos l'enhorabona, desitjar-vos moltíssima sort.

I només una pregunta: si només poguéreu fer o impulsar una acció amb il·lusió en À Punt, ¿quina és la que faríeu?

La senyora presidenta:

Moltes gràcies.

Per part del Partit Popular.

El senyor Ibáñez Bordonau:

Buenas tardes.

Señor Camarasa, señora Agost, en primer lugar, en nombre del grupo al que represento, las felicitaciones por haber sido elegidos dentro de los órganos que han sido los que, en definitiva, les han traído aquí.

Yo lo único que les pido es que la misma ilusión que irradian hoy, aquí, pues sean capaces de mantenerla durante todo el tiempo que esté su mandato.
Ya hemos visto que todos los consejeros entran con ilusión y muchos se van con críticas a la propia entidad, pero que intenten aportar de sí lo mejor posible porque, desde luego, redundará en el beneficio de todos los valencianos.

Muchísimas gracias.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies.

Per part del Partit Socialista.

La senyora Caballero Hueso:

Gràcies, presidenta.

Bueno, yo no tengo más que, obviamente, si los sindicatos han elegido al señor Camarasa y el Consejo de la Ciudadanía a la señora Agost, no tengo otra cosa que decir que darles la enhorabuena.
Estoy segura, por las palabras tanto de uno como de otro, que todo van a ser aportaciones positivas, y a partir de ahí será el

consell

rector el que nos irá trasladando.

Hablaba algún miembro de los diputados que tenemos ideologías diferentes.
Aquí no estamos hablando de ideologías, es más, el criterio personal se acaba en este momento porque el

consell

rector es un órgano colegiado que trabaja y que está representado por el presidente del consejo rector y no hay opiniones personales más que en esas reuniones del consejo rector.

Y yo le quería dar las gracias a la señora Agost

(soroll de papers)

por ese final del currículum, dice: Â«Sóc dona, sóc mare, sóc mestra, sóc de ciutat i de poble, sóc de llengües diverses, de tots els sons de la terra, de totes les arestes de la vida, sóc com vosaltres ciutadania, som tots ciutadaniesÂ».

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Moltíssimes gràcies.

Dos grups han fet preguntes que em dóna l'obligació -crec jo- des de la mesa de donar-los la paraula en este cas als dos compareixents.

Donades les hores, i per no fer-ho molt llarg, sense voler coartar la seua llibertat d'expressió, però poden fer el seu ús de paraula.

El senyor Camarasa Bravo:

Bé, molt breument.

Moltes gràcies a tots els grups per les felicitacions.

Intentarem que la il·lusió dure, sabem que és una tasca difícil i, bé, doncs jo personalment he hagut de pensar-ho perquè u té la seua vida i tal, però, clar, tants anys i tants amics, jo tinc mitja vida allí en la tele, com negar-me, no?
, com dir que no, i és un repte doncs que m'atrau.

Quin seria el repte?
Bé, doncs està clar que jo puc parlar des del punt de vista laboral.
Jo sé que n'hi ha molta il·lusió, molta il·lusió, jo vaig estar treballant un any i tretze mesos allí i n'hi havia molta il·lusió en fer la nova radiotelevisió com feren l'antiga.
Hem treballat molt dur, els companys han treballat molt dur, perquè es la creguem, es creguem esta tele, la volíem, després del que lluitarem i de tants anys tancada.
Volem que este projecta isca endavant, i crec que perquè isca endavant el millor seria que els treballadors i les treballadores estiguen contents i contentes.

I, sobretot, el tema de les empreses externes és un tema que ens preocupa.
Este sistema -com comentava abans- no pot significar una precarització del mercat laboral, i des del punt de vista nostre com a sindicats això no ho podem permetre.

Està clar que n'hi ha molt a fer, i no és una crítica, sempre treballarem des del constructivisme i des d'un punt de vista positiu, però hi ha coses a millorar i haurem de treballar.
Crec que tenim una basa molt important i és que tenim el contacte amb els treballadors, amb els amics, amb els companys, i crec que ahí podem moltes coses a fer.

Il·lusió, pel que deien, una paraula, doncs jo crec que la paraula és aconseguir que els ciutadans i les ciutadanes sentisquen la televisió, la nostra ràdio, la nostra televisió com a nostra.
Crec que estem molt lluny encara però que, al final, ho aconseguirem entre tots, i els treballadors hem de posar molt de la nostra part, hem d'aconseguir que siga la nostra.

I res més.

La senyora presidenta:

Té la paraula la senyora Agost.

Endavant.

La senyora Agost Canós:

Gràcies, senyora presidenta.

Jo voldria donar les gràcies a tots els representants per les paraules d'ànim que ens han donat.
I als que m'han fet alguna pregunta més concreta sí que voldria, al representant de Vox, jo sí que voldria dir-li que sí que conec la seua ideologia perquè vosté es presenta per un partit polític; jo dubte molt que vosté conega la meua perquè

(rient)

jo no pertany a cap partit polític.
Quan vaig a anar al Consell de la Ciutadania ningú em va preguntar les meues idees sobre cap partit polític, crec que no haguera acceptat que se me'n feren eixes preguntes, ni haguera contestat, perquè no, perquè no toca, quan representes a tota la ciutadania eres tota la ciutadania.

I la meua missió és integrar, una paraula que a mi m'agrada molt i que sempre he treballat amb ella és el

consens

, i jo crec que en les societats democràtiques fa falta el consens, m'és igual en quina parcel·leta de la societat estiga, siga en el poble de Borriol quan estic amb les ames de casa, o en la universitat, o amb els meus amics.

Per eixe camí, estiga ben tranquil perquè jo crec que se me'n va designar candidata per les meus competències que -crec- estan acreditades i, si de cas, pels principis i els valors democràtics, i de compartir amb la gent, i de sumar sempre, i de veure entre tots què és el que tenim en comú perquè, possiblement, clar, depén també del que u entén per ideologia, perquè jo estic segura que si vosté i jo ara mateix poguérem parlar tindríem molts més punts en comú que no en divergència.
Vullc dir, de vegades, estes coses, també, ¿no?
, és el prisma amb que u focalitza l'atenció en uns temes o en uns altres.
Jo intente tindre una visió integradora de totes les coses.

I els meus pares que no han tingut estudis però m'han donat tot el que han pogut, un llaurador i una mestressa.
El que sempre m'han dit és que…, jo crec que m'han educat molt bé i sempre m'han dit que jo he de ser una persona educada, respectuosa, en tolerància.
I este és el punt de partida.
El punt d'arribada vostés el jutjaran, supose, en algun altre moment.

I l'acció, crec que se'ns havia preguntat per una acció?
Això és molt traïdor preguntar això, però.
.
.

(Veus)

En puc dir dos?
És que com els meus fills, la Neus té 21 anys, quasi 22, i el Joan 16, quasi 17, ja saben que és molt important el del quasi a estes edats, a mi sí que veig que els meus fills veuen la tele pel mòbil, o pel

iPad

o per l'ordinador.
Treballar això crec que és molt important.

I després una cosa també, per la meua professió, per la investigació que estic des de fa uns anys duent a terme, que és el món de la traducció audiovisual i l'accessibilitat.
Jo treballe molt en coses d'audiodescripció per a cecs i subtitulació per a sords.
I aleshores sí que potenciar una miqueta més tot això, tot el tema de l'accessibilitat.

Hi ha gent que no té la sort que tenim nosaltres de poder vore bé i sentir bé, però tenen el mateix dret que nosaltres a ser informats i a disfrutar de les coses, d'una pel·lícula o d'una informació, d'un documental o de qualsevol cosa.
I crec que la diversitat en eixe sentit s'ha de respectar molt.
Ser una societat inclusiva ens fa ser una societat més madura.
I en inclusió i en diversitat posen vostés l'adjectiu que vullguen.

La senyora presidenta:

Bé, moltíssimes gràcies.

Agraïm als dos compareixents.

I ara sí que poden deixar ací els punts que queden per a una propera sessió, els pronunciaments.

I sols fer menció a dos pronunciaments que queden pendents, que van ser presentats, tant pel Partit Popular com per Ciudadanos, que era la compareixença, el pronunciament per a la compareixença de la senyora Empar.
Entenem que com que ha comparegut a petició pròpia, els demanem, els recomanem que estudien la retirada d'aquestos punts perquè sinó acabarem quedant ahí un poc cua, i sempre que siga necessari per a qualsevol altre motiu que tinga que vindre, doncs tornen a registrar aquesta petició.

I sense més, alcem la sessió.

Moltes gràcies.

(S'alça la sessió a les 15 hores i 16 minuts)