R\_25\_CRTVEA\_20180925%20macro.html





Comissió de Radiotelevisió Valenciana i de l'Espai Audiovisual realitzada el dia 25 de setembre de 2018.
Comença la reunió a les 10 hores i 35 minuts.
Presideix el diputat senyor José Francisco Almería Serrano.
Reunió número 25.

El senyor president:

Bon dia, senyories.

Comencem la sessió de hui de la  Comissió de Radiotelevisió Valenciana i de l'Espai Audiovisual.

I per al punt primer, lectura i aprovació, si escau, de l'acta de la reunió anterior, demane si tenen vostés alguna (veus) … Ah!
perdó, perdó, sí.

Senyor secretari, passe llista per confirmar el quòrum.

(El secretari passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

El senyor secretari:

Hay cuórum, presidente.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor secretari.

Ara sí, passem al punt 1 de l'ordre del dia: lectura i aprovació, si escau, de l'acta de la reunió anterior.
Tenen vostés alguna observació, alguna aclaració a fer, alguna modificació de l'ordre?
No.
Doncs s'aprova per assentiment, que conste unanimitat.

Compareixença del president del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació, senyor Enrique Soriano Hernández, per a explicar la gestió davant d'aquesta corporació des de l'última compareixença el 26 de juny de 2017, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular (RE número 96.
689), acumulada amb la compareixença del president del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació per a explicar les últimes notícies esdevingudes sobre Vicent Vergara, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular (RE número 108.
049)

El senyor president:

I ja passem al punt dos de l'ordre del dia: compareixença del president del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació, senyor Enrique Soriano, per a explicar la gestió davant d'aquesta corporació de l'última compareixença el 26 de juny de 2017, sol·licitat pel Grup Parlamentari Popular, i acumulada amb la compareixença del mateix president del consell rector, per a explicar les últimes notícies esdevingudes sobre Vicent Vergara, també sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular.

Té la paraula el senyor Enrique Soriano per temps il·limitat.

El senyor president del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Bien, las comparecencias a sustanciar, como ya se ha indicado, son las formuladas por el Grupo Parlamentario Popular, relativas a la gestión al frente de la corporación desde de junio de 2017 hasta la actualidad, y acumulada a ella la titulada Â«para explicar las últimas noticias aparecidas sobre Vicente VergaraÂ», presentada el 28 de junio del año en curso.

En relación a esta segunda comparecencia, les recuerdo que la posible situación de incompatibilidad fue objeto de la última comparecencia, de la última comparecencia que atendí ante esta comisión; y también señalar que la dimisión de don Vicente Vergara se produjo en la misma fecha que se presentó la solicitud de comparecencia.

Por otra parte, en relación a la primera petición de comparecencia, indicarles que se entregó la memoria anual del ejercicio de 2017, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47 de la ley.

Realizaré, en consecuencia, una primera referencia a la puesta en funcionamiento de los medios públicos.
En segundo lugar, haré mención a la gobernanza la corporación.
Seguiré con las líneas básicas  del contrato programa.
Y, por último, mencionaré algunos documentos aprobados que desarrollan los principios establecidos en la ley de creación.

En el período que se establece la petición de comparecencia, junio de 2017 hasta la actualidad, ha sido un período especialmente intenso y hoy podemos decir que fructífero al cumplir con los objetivos que fueron marcados en la ley de creación de la corporación, y que era crear los medios públicos de comunicación.

En este sentido, le recuerdo que el primero de los medios de À punt que se puso en funcionamiento fue la radio el pasado 11 de diciembre.
Las emisiones desde entonces se han desarrollado en el centro de producción de programas de Burjassot, con la habilitación provisional de los estudios, una parrilla que era provisional y que el próximo día será completa.

Una semana después fue accesible la web en la que tenía y tiene un peso muy importante el espacio infantil La Colla, con una pestaña específica a la que no han dejado de incorporarse contenidos.

En el mes de marzo se incorporaron los boletines informativos horarios y también el mismo mes se modificó la web convirtiéndose plenamente en una plataforma multimedia.

La televisión de À punt comenzó a emitir en pruebas el 25 de abril y las emisiones regulares, como bien conocen, empezaron el día 10 de junio.

Desde el próximo día 1 de octubre la programación de la radio será completa, y por lo tanto habremos conseguido que todos los medios de comunicación públicos valencianos estén en funcionamiento.

Espero que para ese momento todos los miembros de la comisión vengan a compartir con nosotros ese momento.
La directora y todo el personal que está trabajando en ello estaremos encantados de compartir con ustedes, ver en directo las nuevas instalaciones de la radio de À punt.
Con la programación completa en la radio, por lo tanto habremos cumplido el objetivo inicialmente propuesto.

Como decía en la comparecencia de junio, la puesta en funcionamiento de este servicio público es y ha sido un proceso muy complejo, no exento de debates constantes.
La puesta en funcionamiento de estos medios públicos se ha realizado en un momento muy distinto de cuando nacieron por primera vez en 1989.
Ahora estamos en un proceso de permanente transformación digital, al que debemos incorporarnos para que los medios públicos sean relevantes en la sociedad valenciana.

En el marco actual los actores ya no son solo locales, la oferta se dispersa, el territorio ya no es un límite y los contenidos ya no son para radio, televisión o web, sino que son intercambiables.

La transformación digital es un cambio permanente e incierto que requiere un esfuerzo constante de adaptación, donde no es suficiente copiar lo experimentado en otros medios audiovisuales, sino que se requiere un modelo específico que responda a las características propias.

La puesta en funcionamiento de los medios de comunicación públicos es un logro colectivo que ha sido posible gracias al trabajo, la complicidad y la dedicación de muchas personas.
Del amplio conjunto de implicados merece mencionarse a los miembros del consell rector, a la directora general, a todos los directivos del grupo corporativo y, por supuesto, a todas las trabajadoras y trabajadores que se han ido incorporando a la plantilla.

Ahora es necesario que los ciudadanos se vean identificados con sus medios, en los que podrán encontrar entretenimiento, junto con una información veraz, plural y de proximidad.

Esperamos que la próxima incorporación de una programación completa en la radio, así como la nueva programación de televisión -que comenzó el pasado 17 de septiembre-, con más tiempo para los informativos con programas como La qüestió, programas de entretenimiento, como Family Duo -estrenado el pasado sábado- o series de producción propia, como La Vall, sean atractivos para toda la ciudadanía.

La puesta en funcionamiento de los diferentes medios ha sido lo más relevante en el período temporal que comprende esta comparecencia.
Pero es necesario también reseñar otros aspectos del funcionamiento de la corporación.

En lo que se refiere a la gobernanza, recordar que continúa vacante el puesto de miembro del consell rector que corresponde proponer al Consell de la Ciutadania, y que esperamos que en fechas próximas pueda ser cubierto, al ya encontrarse constituido este órgano.

También reseñar que el pasado mes de junio presentó su dimisión don Vicente Vergara.
Los motivos de esta dimisión fueron expuestos por el propio interesado en la reunión celebrada por el consell rector el 22 de junio, pero la materializó el 28 del mismo mes.

La solicitud de comparecencia que se sustancia fue presentada en la misma fecha que se produjo la dimisión, por lo que en estos momentos es algo ya resuelto.
La única opción ante una posible incompatibilidad es, si existe, que deje de ostentar el cargo incompatible; si ya no ocupa cargo alguno, ha dejado de existir conflicto habiéndose producido por tanto esa dimisión no cabe referir consecuencia alguna.
Únicamente cabe plantearse si el régimen de incompatibilidades, previsto en la ley de creación de la corporación y cuyo objeto es garantizar que no exista conflicto de intereses en las decisiones que adopta el consell rector, es el adecuado.

Ya les indicaba en la anterior comparecencia, específicamente destinada a este tema, que las incompatibilidades son un aspecto importante, fundamental en la gobernanza de la corporación, y al igual que en cualquier entidad pública; pero que creo, al igual que otras cuestiones contenidas en la ley de creación de la corporación, merecen alguna reflexión.

Siguiendo con la gobernanza de la corporación, el Consell de la Ciutadania se constituyó el pasado 13 de abril, eligiendo el mismo mes, el día 23, a doña Julia Sevilla como presidenta del mismo.
A este órgano le corresponde, como saben, el asesoramiento en materia de programación y de contenidos, junto con la defensa de la audiencia.
En este período de tiempo se ha reunido en diversas ocasiones y se está dotando de los instrumentos que requiere para el cumplimiento de las funciones que tiene asignada la ley de creación.

De los órganos previstos en la Ley 6/2016 queda pendiente de su constitución el consell de informativos, órgano interno de la corporación, de participación del conjunto de profesionales que intervienen en el proceso de elaboración de contenidos informativos, y cuya finalidad primordial es, según señala la ley, velar por la independencia de los profesionales de la información ante la dirección de cada sociedad, ante las administraciones públicas en general y ante cualesquiera otras organizaciones públicas o privadas.

La aprobación del reglamento que debe regular ese consell de informativos es una competencia del consell rector y en él se deben fijar las normas de organización y funcionamiento, de acuerdo con los profesionales de la información.
En la última reunión del consell rector se acordó la creación de una comisión para elaborar un proyecto de reglamento en el que se incorporará, junto con la dirección de la sociedad del consell rector, personal electo por la propia redacción.

Un elemento esencial en la prestación del servicio público de comunicación audiovisual lo constituyen los recursos humanos.
Durante el año 2107 se han establecido las bases para la incorporación del personal necesario, proceso que ha requerido la negociación con las organizaciones sindicales mayoritarias del sector público instrumental de La Generalitat, la aprobación de la relación de puestos de trabajo, tanto de la corporación como de la sociedad, y la convocatoria de las bolsas de trabajo para la incorporación temporal del personal.

En materia de personal, sin perjuicio del detalle que les desarrollará la directora en la siguiente comparecencia específicamente, uno de los apartados que establece este apartado, informarles que nos encontramos en un proceso de fijación de las condiciones de trabajo del personal que presta sus servicios en el grupo corporativo.
La conclusión de este proceso será un convenio colectivo de todo el personal, que en estos momentos está conformada por 398 personas en la sociedad y 56 en la corporación, pero que para concluir este proceso es necesario que se hayan celebrado unas elecciones sindicales y exista una representación unitaria de los trabajadores.
Hasta que llegue ese momento, intentaremos dar respuesta a las cuestiones más acuciantes que se plantean para hacer un funcionamiento más eficiente del grupo corporativo.

En la actualidad, junto con la legislación general en materia laboral y la aplicable de La Generalitat, la referencia para las relaciones laborales se encuentra en los acuerdos alcanzados con las organizaciones sindicales más representativas del sector público instrumental; acuerdos que requieren una actualización, ya que se desarrollaron en un momento previo al inicio de las emisiones y a la incorporación del personal.

En el período de tiempo que se examina en esta comparecencia cabe destacar también la suscripción del contrato programa entre el Consell de La Generalitat y la corporación.
El documento inicialmente fue aprobado por el consell rector, el 28 de diciembre de 2017, y remitido al ejecutivo valenciano, que lo aprobó el 27 de abril del año en curso, siendo suscrito el día 1 de junio y publicado en el día 7 del mismo mes.

El contrato programa da cumplimiento a la encomienda que establece el artículo 6 de la ley de creación de la corporación, desarrollando los objetivos generales establecidos en el mandato marco aprobado por esta cámara el 9 de febrero del año 2017.

El contrato programa aprobado tiene una vigencia, según establece la ley, de tres años.
En el contrato programa se establecen una serie de objetivos específicos, entre los que se pueden señalar: garantizar una información de calidad; la promoción de la lengua y la cultura valenciana; promoción del pluralismo y la diversidad; la promoción de la igualdad entre mujeres y hombres; potenciar la industria audiovisual, o la cooperación con las emisoras de TDT y radio de ámbito local y comarcal.

En relación a este último objetivo, señalar que se ha solicitado a la Junta Superior de Contratación Administrativa de La Generalitat un pronunciamiento sobre la fórmula más adecuada para desarrollarlo.

A esos objetivos se establecen una serie de compromisos y una serie de indicadores de calidad de los servicios y el cumplimiento de los compromisos establecidos.
Los indicadores se distinguen entre indicadores cualitativos, de variedad programática, de variedad genérica, de diversidad informativa, de pluralismo, de índice de valores, etcétera; índices cuantitativos, cuota de producción propia externalizada, cuota de producción ajena y cuota de compra de programas.

Los indicadores de audiencia cuantitativos vienen marcados por una serie de parámetros relacionados con las audiencias que tienen las televisiones públicas autonómicas de reciente creación, en el primer año, y el parámetro a final de año sería la media del conjunto de las televisiones autonómicas en relación al presupuesto de cada una de ellas.

Como saben, en los próximos días podremos tener conocimiento exacto de las audiencias de nuestros medios, de la televisión, tras adherirnos al contrato que la Federación de organismos de radio y de televisión autonómicos tiene con la empresa Kantar Media.

En el contrato programa también se establecen las cuantías mínimas que, con cargo a los presupuestos de La Generalitat, se destinarán a la prestación del servicio público encomendado.

Esas cantidades, según establece el artículo 38, no pueden ser inferiores al 0,3%, ni al 0,6% del presupuesto de La Generalitat.

En el contrato programa se establece que el Consell adquiera el compromiso de consignar, al menos para los ejercicios que comprende el contrato programa, 55 millones.
Es un compromiso mínimo para los próximos tres años.

En relación al presupuesto, cabe señalar que en el presupuesto próximo, de acuerdo con lo que dispone el artículo 36.
3 de la ley tras su última modificación, procederá una adecuación que impida una antinomia en lo acordado en esta cámara, ya que los costes del capítulo primero, aprobados para el ejercicio en curso, son de cuantía superior al límite establecido.

En el contrato programa también se establece una programación de las inversiones anuales y plurianuales en infraestructuras y tecnología, necesarias para el cumplimiento de los objetivos de servicio público.

Las inversiones en infraestructuras y tecnología son realizadas directamente por la corporación y las inversiones en productos destinados a la emisión de las distintas ventanas están consignadas en el presupuesto de la sociedad.

La inversión en infraestructuras asciende para el trienio comprendido en el contrato programa a 24.
137.
122 euros.
La mayoría de esas inversiones se han comprometido en el año 2017, aunque la ejecución se ha desarrollado a lo largo de este año y futuros años.

La concentración en el año 2017 obedecía a la necesidad de contar con una infraestructura tecnológicamente moderna y adecuada a las necesidades de los nuevos medios públicos de televisión.

Sin ánimo de ser exhaustivo, pueden destacarse inversiones en la multicontinuidad, 1.
054.
000 euros; actualización de los sistemas de producción y edición de programas, 2.
667.
432, o el suministro del equipamiento de los estudios de producción de televisión del Centro de Producción de Programas de Burjasot, 2.
720.
460 euros.

Junto a esas inversiones en tecnología, se han efectuado obras en el centro de producción de programas destinadas a la construcción de una relación única, la adaptación de los espacios necesarios para la instalación de la radio o determinadas obras de menor cuantía destinadas a la protección frente a filtraciones y algunas otras pequeñas intervenciones.
Al edificio y su gestión posteriormente nos referiremos.

La inversión en contenidos que se establece en el contrato programa, que se está desarrollando en el presupuesto de la sociedad, viene enmarcada para los próximos tres años en cantidades que superan los 20 millones, siendo el objetivo de inversión en producción y coproducción un mínimo del 24% del presupuesto, repartiéndose en distintos tipos de contenidos: entretenimiento, cultural, divulgativo, ficción, infantil, deportes, etcétera.

Por último, en relación al contrato programa señalarles que, siguiendo las pautas que establece la ley 6, hay una serie de cláusulas del contrato que hacen mención a indicadores de gestión y eficiencia económica para permitir conocer el estado de ejecución presupuestaria.

Para el control de la ejecución del contrato programa se ha previsto la creación de una comisión mixta de seguimiento y control en la que está presente una representación del Consell de La Generalitat y de la corporación.
Y, por supuesto, para el control también, la comisión en la cual nos encontramos.

Una mención específica creo que merece la situación del Centro de Producción de Programas de Burjasot.
Como les indicaba, la puesta en funcionamiento de los medios de comunicación ha requerido un esfuerzo inversor importante destinado a renovación de la tecnología de las instalaciones.
Instalaciones que cuando dejaron de funcionar ya estaban con cierto grado de obsolescencia y ese grado se ha multiplicado en los años que dejaron de funcionar.

En la actualidad, la utilización del Centro de Producción de Programas de Burjasot tiene como base un contrato de cesión de uso por parte de.
.
.
, cesión de uso que fue suscrito con la comisión de liquidación de RTVV SAU y la corporación, y contrato en el que se incluía la autorización de uso del espacio físico o de determinados espacios físicos, la renovación del equipamiento y, también, la utilización de los contenidos que se encontraban en el archivo.

Ese primer contrato ha tenido varias adendas, ampliándose los espacios ocupados por la corporación, por la sociedad, por los medios públicos de comunicación.

En ese centro de producción de programas, como les he indicado, se han acometido distintas intervenciones: la habilitación de la segunda planta de unos espacios para las emisiones provisionales de radio; la creación de una redacción única en la zona central de la primera planta, una redacción única con una capacidad para un máximo de 115 personas.

También en la primera planta se han realizado obras para la instalación definitiva de los estudios de radio en una zona muy próxima a la redacción única, hecho que permitirá una completa fluidez entre los diferentes medios y que ha supuesto una inversión en la obra de 507.
653 euros, una inversión de 488.
470 euros en los suministros para la explotación de ese servicio y, complementariamente, se ha invertido en la red de transmisión de radio 508.
013 euros.

En relación al Centro de Producción de Programas de Burjasot hay que señalar que el pasado día 20 de septiembre de 2017 se suscribió entre La Generalitat y la corporación Radiotelevisión Española un contrato mediante el cual se ceden aproximadamente 1.
600 metros cuadrados de la segunda planta de Burjasot para la instalación del centro territorial de Radio Nacional y Televisión Española.

La instalación de Radiotelevisión Española todavía no se ha producido.
Desconocemos cuándo se incorporarán, pero, en cualquier caso, estando próximo a finalizar el proceso de liquidación, hay que ser conocedor de que, una vez concluido este, en las instalaciones de Burjasot estarán presentes distintas entidades, una de las cuales, Radiotelevisión Española, no está integrada en la Generalitat valenciana.
Por lo tanto, habrá que buscar una fórmula adecuada de gestión que permita atender la necesidad de todos los que estemos en ese espacio físico, teniendo en cuenta que los medios públicos valencianos ocuparán una posición mayoritaria.

Por último, quería hacer referencia a una serie de documentos que han sido aprobados.
Algunos, directamente ordenados por la ley de creación -la Ley 6/2016- y otros, en desarrollo de los principios que se establecen en la ley de creación.

El primero de ellos es el llibre d'estil que, según establece el artículo 16, debe ser aprobado por el consell rector.
A tal efecto se constituye una comisión que hizo una primera redacción.
Esa primera redacción se sometió a un periodo de información y participación en el que participaron más de 200 entidades y personas individuales.
Y después del correspondiente informe preceptivo de la Acadèmia Valenciana de la Llengua, fue aprobado el 4 de diciembre de 2017 en Castellón.

El llibre d'estil es un documento vivo que consta de dos partes, una periodística y otra de desarrollo del modelo lingüístico y, como tal documento vivo, tiene que adaptarse a las nuevas situaciones cuotidianas.
Y en tal sentido ya se está trabajando en la incorporación de nuevos aspectos que se considera deben ser revisados.

Un segundo documento, que acabo de hacer referencia, la carta de valores de contenidos infantiles o juveniles, que fue aprobado por el consejo rector el 26 de julio de 2017, que establece los valores a promover en los programas infantiles y juveniles.

Un tercer documento en relación también a la protección de menores es el código de autorregulación, que fue realizado a propuesta de la dirección general y en el que se establece una clasificación y señalización de los programas de forma semejante a cómo se realiza en otros medios de comunicación.

Por último, mencionar que el pasado 5 de julio se aprobó un código sobre la actividad comercial y publicitaria complementario del marco jurídico de aplicación, estableciendo un marco ético y de responsabilidad social en las actividades comerciales y publicitarias.

Como han podido comprobar, el periodo que se establece para la comparecencia ha sido especialmente intenso y en donde cabe destacar que los medios de comunicación se han podido poner en funcionamiento.

Espero haber dado respuesta de toda la comparecencia y, en cualquier caso, quedo a su disposición.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Soriano.

Comencem en les intervencions dels grups parlamentaris.

Inicia les intervencions el Grup Parlamentari Popular, sol·licitant de les dues compareixences.
El senyor Bellver té huit minuts.

El senyor Bellver Casaña:

Moltes gràcies, president.

Senyor president.
.
.
, señor presidente de la corporación.

Hoy mismo hemos anunciado desde mi grupo parlamentario que vamos a solicitar la comparecencia de la responsable territorial de Radiotelevisión Española en el Consejo Asesor de Radiotelevisión Española en estas Cortes, porque queremos conocer cuáles son los criterios que utiliza para entender que hay que dar sobrada información, hasta tres minutos en un informativo, sobre la Fiesta de la Rosa y no hacer lo mismo con un acto que hemos tenido este fin de semana en el Partido Popular con nuestro presidente nacional y con 700 personas.

¿Por qué digo esto?
Pues digo esto porque le quería preguntar.
.
.
, antes de nada, le quería preguntar si sabe por qué no se ha rectificado la información del primer día de emisión respecto al Partido Popular en el primero de los informativos que hubo en À Punt, en el que se dijo que el Partido Popular había votado en contra de.
.
.
, o que era el único partido que había votado en contra de la ley de creación de la nueva radiotelevisión valenciana y se dijo que el Partido Popular era el único que se oponía a la liberalización de la AP-7.

¿Por qué digo esto?
Porque desgraciadamente cuando la izquierda se hace con los medios de comunicación públicos, después de hablar mucho y escribir, incluso legislar sobre la pluralidad, la independencia y la neutralidad, la verdad es que demuestran día a día que solo quieren los medios de comunicación para hacer política gubernamental, que es lo que entendemos desde nuestro grupo político que se está haciendo.

Y se está haciendo principalmente o inicialmente con el nombramiento del equipo directivo, que sí que es una competencia suya según la ley, el proponer el nombramiento de ese equipo directivo, pues tenemos un equipo directivo en À Punt en el que la responsable de los.
.
.
, por no hablar de la directora, que también podríamos hablar, pero un equipo directivo en el que la responsable.
.
.
y directora de los servicios informativos es Remei Blasco -que está aquí acompañándonos-, una persona.
.
.
, no sé si militante de Compromís, pero.
.
.
bueno, pensaba que el señor Xambó debía ser.
.
.
, o pensaba que en un proceso abierto dentro de esa organización el señor Xambó tenía que presentarse a las primarias -desde luego, ella lo apoyaba-; tenemos al responsable de contenidos y programas, al señor César Martí, una persona que está vinculada al sector -que incluso como productor presentó programas a À Punt que fueron seleccionados, aunque es cierto que, según él, antes de aceptar ese puesto directivo vendió todas sus acciones-, o el señor Josep Moreno, que esto ya fue.
.
.
.
vamos, la bomba.

Me imagino que se trataba de equilibrar pesos políticos dentro de este equipo directivo y el Partido Socialista saltó y dijo: Â«Ya está bien, aquí toda la gente que está entrando está muy vinculada a Compromís y necesitamos tener a una personaÂ».
Hombre, y la forma de meter a esta persona fue curiosa.

Hubo que pedir al Consell que autorizase un nuevo cargo directivo.
El Consell lógicamente lo aprobó, pero hubo que hacer algo más.
Hubo que modificar la RPT.
Hacer desaparecer ese puesto de responsable de comunicación, publicidad y marketing de la RPT -que, por cierto, en esa RPT se decía que ese puesto directivo tenía que tener una titulación superior-, quitan ustedes ese puesto.
.
.
, directivo no, ese puesto de segunda dirección.
Quitan ustedes esto de aquí, nombran un nuevo puesto directivo y ese nuevo puesto directivo ya no requiere de titulación superior.
Hombre, y casualmente ese nuevo puesto directivo recae en un exdiputado del Partit Socialista del País Valencià.
 

A partir de ahí, tenemos.
.
.
, tengo la lista.
En mi segunda intervención, si quieren, pasaré a dar los nombres de todas las personas vinculadas a Esquerra Republicana, a Compromís, al Partido Socialista que están en estos momentos directamente vinculados a escalones de segunda dirección dentro de la radiotelevisión valenciana.
 

Y, ¿por qué hago toda esta introducción?
Porque, hombre, los indicadores que estamos teniendo de audiencia hasta ahora.
.
.
, normalmente los que hemos podido conocer a través de otros medios de comunicación son los que se conocen a través de las smart TV, que hablan de unos porcentajes de audiencia del 1,2% o 1,3%.
A mí me dicen que ya tienen ustedes avances de las audiencias de Kantar Media.
Si los tienen, me gustaría que nos pudiese dar alguno de esos avances.

Pero, sinceramente, ¿está usted satisfecho con los indicadores o con los avances de audiencia que tenemos en estos momentos?
¿De verdad cree usted, como responsable, como presidente del consejo rector que toda esta politización, que todo este enchufismo, que el meter a personas vinculadas directamente con los partidos políticos que están apoyando al gobierno no va a afectar en absoluto a los índices de audiencia de la radiotelevisión valenciana?
¿De verdad lo cree?

Bueno, me gustaría conocer su opinión y conocer la opinión de si está usted satisfecho con los indicadores de audiencia que tenemos hasta este momento.

Ya me ha despejado una duda que tenía.
Claro, la ley dice, Â«el presupuesto de personal no puede exceder en un tercio el presupuesto de la radiotelevisión valencianaÂ».
Si no me equivoco, esto es lo que dice la ley.
Muy fácil.
Aquí todos habíamos oído hasta ahora que el presupuesto de la televisión iba a ser de 55 millones.
Yo creo recordar que incluso en esta cámara se ha dicho, y no se van a exceder en los próximos tres años de estos 55 millones.
Pero ya sé qué trampa van a hacer ustedes.
Claro, oye, por si el tercio de personal no nos cuadra con los 55 millones, pues plantearemos un presupuesto superior a los 55 millones hasta que nos cuadre con el tercio de personal, que es lo que nosotros queremos, que es lo que realmente les interesa.
Esa es la sensación.

Por eso le pregunto, ¿qué presupuesto va a plantear, si es que ya lo conoce, que…, vamos, sé que sí?
¿Qué presupuesto va a plantear para la corporación y su sociedad para el año 2019, para los presupuestos de 2019?
¿Va a superar esos 55 millones?
¿Cómo van a resolver ustedes el hecho de que el tercio que limita la ley a personal no cuadre con los 55 millones actuales?

Una pregunta más, señor presidente: ¿está usted satisfecho con el resultado de los trabajos de la directora general de la sociedad?
¿Cuál es su relación…, profesional con la directora general?
(Rialles) ¿Qué valoración ha hecho el consejo rector del trabajo de la directora general?
¿Ha pedido usted a la directora general que rectifique aquellas noticias del primer telediario?
Es que creo que no va a ser bueno que dentro de unos meses salga un juez obligando a la radiotelevisión valenciana a rectificar la primera de las informaciones que dio el primero de sus días de trabajo.

Mire, señor Soriano, usted habla del libro de estilo.
¿Dónde pone en el libro de estilo que para referirse a la Comunidad Valenciana haya que hablar de territori?
No hace falta que lo mire ni lo piense.
No lo pone en ningún sitio.
¿Por qué cuando nos referimos en la radiotelevisión valenciana a la Comunidad Valenciana no hablan abiertamente de Comunidad Valenciana y tienen que hablar de territori?

Y, por último, mire, ha hablado usted del consell de informativos.
Desde luego, el consell de informativos es la última esperanza que tenemos los valencianos de poder disponer de una radiotelevisión efectivamente plural, independiente y neutral.
Por favor, consigan ustedes que haya un consell de informativos que, efectivamente, permita la pluralidad, la independencia y la neutralidad.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Bellver.

Continuem amb el torn d'intervenció dels grups parlamentaris.
(Remors)

Té el torn el Grup Parlamentari Ciudadanos.
Senyor Subiela, per quatre minuts.

El senyor Subiela Chico:

Gracias, presidente.

Buenos días, señor Soriano.

Mire, yo, cogeré el final de la intervención del señor Bellver para empezar la mía y le preguntaré por el consejo de informativos.

Ya ha salido alguna publicación en la que están hablando de reglamento, debatiendo ya su reglamento.
Quisiera que nos informara cómo se encontraba la creación de ese consejo de informativos que, como se ha dicho, es el control.
.
.
, que debe ejercer el control de la pluralidad en los medios de comunicación públicos valencianos y que entiendo que ya deberían estar formados pero me gustaría saber en qué situación se encuentra y cuándo prevén que van a estar en funcionamiento y de qué manera.

Hablando de control, también me gustaría preguntarle si se ha contratado alguna empresa o de qué forma se está haciendo la medición de contenidos.
Es decir, cómo se está controlando lo que se está emitiendo.
Le recuerdo que en la ley hay unos mandatos sobre qué tipo de producción tiene que haber, cuánta programación infantil tiene que haber, cuánta en inglés, cuánta no, qué tipo de producto o de contenido se tiene que emitir, temas de valores, tema de igualdad.
.
.
¿De qué manera se está midiendo eso o si se está midiendo como se estaba midiendo hasta ahora la audiencia, a ojo de buen cubero?

También quería preguntarle sobre una información que salió publicada sobre.
.
.
Porque entiendo que los liquidadores ya están acabando; no sé si les han pasado información pero, bueno, había.
.
.
¿Cómo estaban las denuncias de los trabajadores y, sobre todo, al anterior ente y cómo podían afectar a este, más que nada porque salió publicado que había trabajadores d'À Punt que tenían denunciado al anterior ente y quería que nos comentara cómo está el tema y cómo puede afectar al actual medio de comunicación?

Igual que cómo está la situación de los liquidadores, ¿de quién es el edificio?
Usted ha hablado aquí de reformas en el edificio y de responsabilidades en el edificio pero no tengo muy claro quién es ahora mismo el responsable del edificio ni quién va a ser.

Y, por último, quería comentarle algo que me ha llamado la atención porque cuando empezó todo este proyecto de los nuevos medios de comunicación, en el sector audiovisual valenciano hubo debates, se crearon.
.
.
, las asociaciones empezaron a hablar, se creó, de hecho, una gran asociación criticada por la proporcionalidad, pero una gran asociación, que fue la Mesav, y que, sobre todo, la parte del botànic confiaba y se apoyaba en ella, en la que se debatieron los problemas que habían surgido en la gestión de la anterior Canal 9 para que no se repitieran en esta.
Y una de las cosas que se acordó o que proponían era que las producciones no las asumiera totalmente la televisión.
Por ejemplo, en el caso de las series o miniseries, pues que fueran coproducciones al 50%.
Primero, porque evitaba una inversión de la televisión pública excesiva y, segundo y lo que entiendo más importante, es que obligaba a esas productoras a salir fuera a buscar esa financiación, a hacer productos que se pudieran vender fuera y externalizar ese talento valenciano en el sector audiovisual.
Pero veo que empieza la televisión y vuelven a -termino enseguida, presidente- utilizar la fórmula que ya fracasó en Canal 9.

Usted ha hablado aquí de La Vall, de una producción propia, entiendo que es que es al cien por cien, pero también hay dos producciones que están en marcha que también están al cien por cien, como son Acció y la polémica Parany, que es la del follón con el señor Vergara.
Y, además, me llama la atención.
.
.

El senyor president:

Vaja finalitzant.

El senyor Subiela Chico:

…sí, que en La Vall hablan de un precio por capítulo de unos cien mil euros, igual que Acció pero, por ejemplo, en Parany nos disparamos a 450.
000 euros por capítulo.
Quisiera saber por qué no hace caso el consejo rector al consejo del sector audiovisual y bajo qué criterio toman este tipo de…, se ponen a producir al cien por cien este tipo de series.

Gracias.

El senyor president:

Gràcies, senyor Subiela.

Continuem amb les intervencions dels grups parlamentaris.
Té el torn ara el Grup Parlamentari Podemos-Podem, el seu diputat, senyor Montiel, per quatre minuts.

El senyor Montiel Márquez:

Moltes gràcies, senyor president.

Buenos días.

Bienvenido, señor Soriano.

Nos vimos en junio.
Nos volvemos a ver ahora.
En primer lugar, felicitarle porque en 106 días desde la realización de una parrilla formal de À Punt, la verdad es que se ha avanzado mucho.
Tiene usted razón, que ha sido un verano intenso.

De todas formas, nosotros tenemos algunas cuestiones que preguntar.
La primera tiene que ver con la situación de la plantilla, precisamente porque nos sorprende que estemos todavía sin representación de los trabajadores porque eso, también, usted ha hablado, al hablar de gobernanza, de dos vacantes en el consell rector, una porque corresponde nombrar, proponer al Consell de la Ciutadania, una persona, y otra producida por la dimisión del señor Vergara.
Pero hay también una situación provisional, que es la correspondiente a los representantes de los trabajadores.
Y eso nos debería, sobre todo, les debería a ustedes, a los gestores, impulsar a facilitar la celebración cuanto antes de elecciones sindicales para poder dotar de no solo de estabilidad a la representación sino también de un convenio colectivo a la empresa y al ente y, después, también, a la estabilidad necesaria en el consell rector.

Por otra parte, nos preocupa también, en relación con la situación del personal, claro, las decisiones que mientras tanto se tienen que ir tomando, que no dejan de ser decisiones fruto de las dinámicas del día a día y que no siempre serán fruto de acuerdos en una mesa específica o en un espacio.
Me gustaría saber si existe alguna interlocución o alguna fórmula que permita ir resolviendo esas situaciones del día a día que seguramente ocasionarán pues, lo normal en una empresa, desde servicios extra hasta problemas de turnos o de asignación de festivos, etcétera, etcétera.

También quisiéramos saber si hay alguna noticia sobre el recurso que presentó CGT en el tribunal de Estrasburgo el 30 de abril de 2018, si de alguna manera ustedes, la corporación o La Generalitat tiene información o actúa en ese recurso, aunque ya sé que el demandado es el Reino de España.
Y también, en materia, hablando de organización y gobernanza, la reciente reforma del reglamento orgánico que se publicó en el diario oficial de La Generalitat el 20 de agosto en el que se refuerza, se decía que se reforzaba la corporación, en concreto, a su presidente, a través de la creación de tres nuevas unidades, una subdirección general, un servicio de organización y secretaría del Consell de la Ciutadania y el servicio de fiscalización.

Me gustaría que nos explicara usted el diseño.
Ha hablado antes de que hay 56 personas ya en la corporación.
Me gustaría conocer hasta dónde va a llegar la corporación o si con esto da por concluido el proceso de organización interna.

Y hablando del Consell de la Ciutadania, también me gustaría saber porque no…, probablemente es un problema de que no he ido al propio documento sino a la información periodística cuando hablaba de la secretaría del Consell de la Ciutadania y la colocaba en el servicio de organización.
No sé si el Consell de la Ciutadania actual cuenta con ese apoyo directo desde la corporación.

Y, luego, me preocupa el calendario de previsión del reglamento del consell d'informatius.
Usted dice, Â«hemos creado una comisiónÂ».
Bueno, todos sabemos que a veces lo de crear una comisión es una forma poco operativa de enfrentar los problemas.
Yo creo que el consell d'informatius es la pieza clave junto con el Consell de la Ciutadania para garantizar la independencia y la profesionalidad, el rigor y también el control ciudadano en la nueva radiotelevisión pública valenciana…

El senyor president:

Vaja finalitzant.

El senyor Montiel Márquez:

…y, por tanto, me gustaría saber no que se ha creado una comisión sino cuándo va a concluir sus trabajos.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Montiel.

Té ara el torn el Grup Parlamentari Compromís, per quatre minuts.
El seu portaveu, senyor Nadal.

El senyor Nadal Sendra:

Moltes gràcies, senyor president.

Benvingut, senyor Enrique Soriano.

És tot un plaer tindre'l ací.
Vosté que ha estat company d'esta comissió i que d'alguna manera hem vist créixer des d'ací, des que vam començar a discutir la llei fins al que hem viscut estos últims mesos.
Pense que podem estar tots contents amb el temps transcorregut, del que hem aconseguit des del desert comunicatiu que tenia el País Valencià fins a l'actualitat que comença la nova criatura i que està creixent cada volta més.

Des de Compromís, primer que res, donar-li l'enhorabona a vosté, a tot l'equip de la corporació, la direcció de la cadena, tots els treballadors i treballadores, als col·laboradors, com també a les col·laboracions externes, com les productores.
Pensem que s'estan fent uns bons productes, que s'ha captat l'essència del que vam voler mostrar en aquella llei que vam crear, i que això és el més important.

El més important és captar l'essència i captar quina ha de ser la base per a poder continuar creixent i continuar construint.
I pense que això ho tenim.
Evidentment, vostés s'hauran d'encarregar tant des de la corporació com des de la direcció d'anar llimant aquells aspectes que puguen ser més dificultosos, però bàsicament estem satisfets.

Jo, de preguntes, simplement volia fer-li un parell de preguntes.
La primera és en el tema laboral, jo pense que ha explicat vosté bastant bé que s'hauran de fer eleccions sindicals perquè hi haja una representació directa dels treballadors que n'hi ha allí, que fins ara no ha pogut ser així.

I l'altra cosa, i sobre això, volia preguntar-li sobre el futur, què es planteja el consell rector, quina idea té en estos moments.
Supose que encara es prompte, però quina idea té de cara al futur, de cara l'aprovisionament definitiu de places laborals.

D'altra banda, també m'ha sobtat un poc.
.
.
Clar, ací normalment la gent quan ve, d'organismes públics dependents de La Generalitat, quan vénen a comissions, o fins i tot molts consellers, conselleres, directors generals, solen demanar un increment de pressupost.
Vosté no ho ha fet.

M'agradaria que explicara en quin sentit, en quina situació pressupostària es troben, quines són les grans dificultats.
I m'agradaria que explicara això en esta comissió.

Jo, després, per acabar, sí que volia parlar un poc, i pense que és molt important, del tema de la pluralitat, i pense que la pluralitat és una gran victòria que guanya la societat valenciana, en la posada en marxa dels mitjans de comunicació, i a més es pot vore dia a dia.

Pense que el tractament tant dels informatius com de les tertúlies polítiques, les diferents opcions polítiques que n'hi ha, el tractament dels diferents lideratges polítics, com també de les diferents notícies que hem anat tenint, pense que és una bona notícia per a tots, i que marca una gran distància amb la radiotelevisió valenciana que teníem abans.

I eixa és la gran victòria que estan aconseguint hui, que estem aconseguint entre tots i totes.
Jo també pense que és important dir que la prova del cotó-en-pèl, com es va tractar el cas Alqueria, en À Punt, pense que és la prova del cotó-en-pèl que està havent-hi unes formes de fer radicalment diferents a les altres.

I per últim, i pense que en això és important vore que vostés han captat l'essència, que per damunt de les qüestions polítiques i de les controvèrsies que puguen haver-hi, i per damunt dels gustos que puga tindre cadascú en la programació que està havent-hi tant a la televisió com en la ràdio, com en la plataforma digital, és molt important que se vaja captant l'essència, sobretot pel que fa al protagonisme que se'ls dóna a les persones anònimes.

Per damunt de líders polítics, socials, culturals, econòmics, per damunt de ser una televisió que aprofita per a fer publicitat o per a captar certes idees, l'important és donar veu a la gent anònima del País Valencià que s'ha sentit òrfena, gent de diferents oficis, de diferents creences, de diferents comarques del nostre país, i que també parlen diferents llengües.

I que es veuen representats en una televisió, en una ràdio, una plataforma digital, que són les seues.
Des d'este punt de vista, des de Compromís, li donem l'enhorabona.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Nadal.

Per finalitzar el torn d'intervenció dels grups parlamentaris, té la paraula la portaveu del Grup Socialista, senyora Peris, per quatre minuts.

La senyora Caballero Hueso:

Senyora Caballero, perdone president.

El senyor president:

Ah, senyora Caballero, disculpe.

La senyora Caballero Hueso:

Sí.
Bé, senyor Soriano, gràcies per estar ací, per fer-nos esta explicació tan clara.
Tan clara, tan clara que ni tan sols el partit que ha demanat la compareixença ha parlat d'una de les peticions de compareixença.
Amb la qual cosa, jo crec que vosté ha fet una explicació prou clara.

Ací la pregunta al final és què passa a la Comunitat Valenciana, i si À Punt està donant resposta a eixa pregunta.
La gent sap el que passa a la Comunitat Valenciana a partir dels mitjans de comunicació de la corporació valenciana de mitjans?
Des del nostre punt de vista, sí.

I a partir d'ahí, jo crec que la resta podem parlar de tot el que vulguem, però anem pel bon camí.

Senyor Soriano, jo sí que volia preguntar-li tres o quatre coses puntuals.
Respecte al Consell d'Informatius, a banda de vetlar pel compliment dels valors, constitucionals, de la participació, de la independència, jo vull saber concretament si quan hi haja, que segurament n'hi haurà en algun moment, alguna diferència entre els treballadors i la direcció, el Consell d'Informatius actuarà d'ofici o haurà de ser per denúncia d'una de les parts.

Crec que és important, a més, que vosté.
.
.
Jo no vaig a entrar en les relacions personals que té vosté en ningú, ni d'esta cambra ni de fora d'esta cambra, però sí que m'agradaria fer-li una pregunta personal.

¿Sabe usted si algún trabajador o trabajadora, sea o no del equipo directivo de la corporación, se le ha pedido el carnet de un partido político o la firma de una declaración jurada sobre su ideología?
Eso sí que es una pregunta personal y me gustaría que me la contestara.

Respecto al libro de estilo, usted mismo ha dicho que es un documento vivo, periodístico y del modo lingüístico.
Me gustaría saber si la misma comisión que hizo el primer borrador va a ser la que va a estar continuamente revisando, y si tendrá que incluir todos y cada uno de los sinónimos que existen, según la RAE.

Porque no es lo mismo hablar de Levante español que de territori, pero yo creo que bajar a cada uno de los sinónimos, tendríamos más que un documento ágil, un tocho de documento.

Y una tercera pregunta, y ya concluyo.
Nos ha hablado del convenio entre La Generalitat y Radiotelevisión Española para la cesión de metros tanto a Radio Nacional como a Televisión Española, y no se sabe cuándo se producirá el traslado.

Pero yo sí quisiera que me dijera si desde el consell rector se plantea alguna solución dirigida, por ejemplo, a un ente gestor común para el edificio, en la que por supuesto tuviera representación, tanto los medios públicos valencianos como el ente de Radiotelevisión Española, para gestionar el edificio de forma conjunta.

O se está planteando dos gestiones paralelas, pero relacionadas.
Si tiene ahí alguna idea de cómo puede ser la fórmula, o cómo se plantea usted que puede ser la fórmula más beneficiosa para todas las partes.

Por mi parte, nada más.
Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Caballero.

Té ara la paraula una altra vegada el senyor Soriano per quinze minuts.

El senyor president del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans Audiovisuals:

Bien, intentaremos dar respuesta a todas las preguntas, que han sido numerosas, pero empezando por el solicitante de la comparecencia.

Bueno, la señora Caballero me preguntaba directamente si se había solicitado carné, identificación ideológica, religiosa, de sexo.
No ha sido así.
Es decir, que la propuesta de los cargos directivos, como no podía ser de otra forma, la propuesta de los cargos directivos de la sociedad es una propuesta que realiza la directora general y que la aprueba el consell rector.

Las propuestas que hizo la directora en su momento a las personas que usted ha indicado, lo que se destacaba y se identificaba era sobre todo la trayectoria profesional de todos y cada uno de ellos, y en qué sentido eso podía servir para que los medios públicos de comunicación fueran eficientes y dieran respuesta rápida.

Por lo tanto, el que cada uno pertenezca o no pertenezca, yo no lo sé en algunos casos, ni me lo planteo, ni creo que nos lo debamos plantear.
La cuestión es si son profesionales que desarrollan su actividad adecuadamente.
Eso, yo creo que es lo fundamental y trascendente.
Fuera de eso, lo demás, fuera del trabajo, cada uno puede tener las opciones políticas o ideológicas que considere oportuno.

Me planteaba también en relación al personal, se planteaban algunas cuestiones en relación con el presupuesto.
El presupuesto que establece el contrato programa, para los tres años que dura ese contrato programa es un mínimo de 55 millones.
En ningún sitio se dice que sea un tope.

Aquí se ha hablado de 55 millones, porque es el mínimo que hay un compromiso.
Y habrá que resolver esa situación en el futuro proyecto de presupuestos.
El proyectos de presupuestos.
.
.
(Veus) Bueno, eso lo tienen que aprobar ustedes.
El presupuesto lo tienen que aprobar ustedes, lo aprueba esta cámara.
Nosotros haremos…

El senyor president:

Senyor Bellver, no té vosté la paraula.

El senyor president del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans Audiovisuals:

Vamos a ver, nosotros, el próximo jueves se reunirá el consell rector, aprobará un anteproyecto de presupuestos que dará traslado al Consell de La Generalitat.
El Consell de La Generalitat lo incorporará, en la medida que considere oportuno, en el proyecto de presupuestos, y finalmente será aprobado por esa cámara.

Nosotros, lo que planteamos es que en estos momentos hay un presupuesto aprobado del 2018, cuyo capítulo I es superior al límite que se establece en la última modificación, y que eso es una antinomia, una contradicción, que tendrá que ser resuelta en sede parlamentaria.

Nosotros, el próximo jueves, presentaremos el anteproyecto y en función de eso, luego, el proyecto de presupuestos que se presente es el que se aprobará, o no se aprobará por esta cámara.
Pero a nosotros no nos corresponde decidir indudablemente.
(Veus)

El jueves presentaremos en el consell rector, y yo creo que los miembros del consell rector merecen tener conocimiento previo, y luego ya se dará conocimiento de esa situación.

En cuanto a la relación con la directora general, me parece una alegría estilística.

Bien, siguiendo también con el estilo, el libro de estilo, bueno, pues hablaba la señora Caballero de los distintos sinónimos que se pueden utilizar.
Yo creo que, al margen de que se use más o menos un término, de lo que se trata es de no repetir.
El término Comunidad Valenciana, no sé si habría que computarlo, y lo contaremos, a ver cuántas veces aparece.

Pero vamos, destinar a alguien a contar los términos, pues no sé si es excesivo.
En cualquier caso, el término Comunidad Valenciana se emplea, espero, con normalidad.
Creo que con normalidad.
Igual que otros términos.

El señor Subiela me preguntaba sobre el consell de informativos.
Luego hablaremos en su conjunto.
Me decía que si existe alguna empresa en estos momentos que esté computando los contenidos.
El contrato programa establece unos porcentajes.

En estos momentos, habrá que contar con los servicios de alguna empresa en el futuro, para computar los índices cualitativos que se establecen en el contrato programa.
En estos momentos le manifiesto que todavía no tenemos esa situación.

También en lo que se refiere a las audiencias, en los próximos días se instalará un equipamiento en las instalaciones de Burjassot, y después de realizar las pruebas pertinentes, podremos tener ya definitivamente con normalidad los datos que la empresa Kantar Media facilita a todos los medios que tienen su contrato suscrito, y que son públicos y que todos podemos conocer.
El plazo va a ser breve.

Se hablaba, se me decía que si con los datos que son conocidos en relación con las Smart TV, ya sabe que las Smart TV es un porcentaje de aparatos.
No tienen una fiabilidad absoluta.
Y por lo tanto, como toda encuesta, tampoco nos pueden ser referentes.

¿Estamos satisfechos con los datos de audiencia que se detraen ahí?
No creo que nadie pueda estar satisfecho con los datos de audiencia.
Todo el mundo aspira a tener una mayor audiencia de la que tiene.
Y también hay que tener en cuenta que en estos momentos las circunstancias son muy diferentes de hace unos años.

Es decir, ahora, aparte de las plataformas privadas, tenemos televisiones de otras características.
Por lo tanto, la audiencia está absolutamente segmentada.
Y de ahí que hacíamos una serie de parámetros que establecíamos en relación a otras televisiones de otras comunidades autónomas.

Y nos dábamos un plazo de un año.
En ese plazo de un año, en estos momentos empezaremos a tener los datos, y dentro del plazo de un año podremos hablar si hemos cumplido o no hemos cumplido con las expectativas de audiencia que se marcan en el contrato programa.

Aparte de los datos que nos pueda facilitar la empresa Kantar Media, hay que tener en cuenta que también hay que contar con otro tipo de datos, es decir, no solamente el dato puntual del momento es el que nos tiene que servir para orientar la actuación, sino que hay que tener en cuenta también pues otro tipo de encuestas.

En relación a los trabajadores, se planteaba cuál es la situación de las demandas de los trabajadores de la antigua RTVV y cómo nos puede afectar.
Bueno, ya saben ustedes que ha habido dos sentencias, una del tribunal de la Audiencia Nacional ratificada por el Tribunal Supremo en donde dice que no existen sucesión de empresas.

Contra esa sentencia del Tribunal Supremo hay un recurso planteado por la organización sindical CGT, del cual ya le indico que no tengo conocimiento de cuál es la situación.
Ya sabe que Estrasburgo lleva unos ritmos lentos y, por lo tanto, va para largo.

Y en cuanto a cómo afectan a la corporación, evidentemente, los trabajadores continúan pretendiendo que nos vincule esas demandas.
Pero existiendo dos sentencias, una de la Audiencia Nacional y otra del Tribunal Supremo que manifiestan lo contrario, entiendo que difícilmente se puede realizar esa vinculación.

En relación al personal, se señalaba también por otros diputados la situación relacionada a las futuras elecciones sindicales.
Esperamos que, bueno, las elecciones sindicales se realicen en el mayor breve plazo posible, pero tengan en cuenta que el personal acaba de entrar no hace mucho tiempo.

Entonces, hay un tiempo mínimo, es decir, ahora está prácticamente la plantilla al completo, pero el personal ha entrado en los últimos meses, por lo tanto, hasta que se puedan celebrar las elecciones sindicales, pues, pueden pasar unos meses.
Esperamos que en los próximos meses… Nosotros estamos muy interesados en que existan esas elecciones sindicales porque nos permitirá tener unos interlocutores estables a los que podernos dirigir.

En estos momentos la relación, el día a día -como alguno de ustedes indicaba- pues se realiza con la representación de los sindicatos mayoritarios, pero también se han ido constituyendo las secciones sindicales.

En estos momentos contamos con secciones sindicales de los sindicatos mayoritarios: intersindical, UGT, comisiones.
Pero también se ha constituido la CGT y la CSIF.
Esas son las secciones sindicales que están en estos momentos y con las que intentamos resolver aquellas cuestiones que se van planteando.

También me cuestionaba que cuándo se podría realizar el proceso definitivo.
Tengan en cuenta que la primera persona que entró a trabajar con un contrato temporal en la corporación, que fue la primera relación de puestos de trabajo que se aprobó, fue hace un año en septiembre.
Existe un plazo de tres años.
En este período de tiempo lo que ha sido esencial ha sido la incorporación paulatina del personal y la puesta en funcionamiento de los medios.

Ahora, a partir de ahora, tendremos que plantearnos la estabilización de la plantilla.
Pero teniendo en cuenta también que ese proceso va a ser un proceso complejo en donde, realizar pruebas selectivas para una plantilla de más de quinientas personas, pues, no es sencillo.
No es sencillo.
Con lo cual esperamos empezar pronto.
Pero la primera fase era la estabilización.

Me cuestionaban… Otra de las cuestiones que se planteaba era en relación a las producciones.
Bueno, vamos a ver, las producciones aquí ha habido dos fases.
Una primera fase en las que había una serie de producciones que habían sido seleccionadas por el alto consejo del audiovisual, unas convocatorias que habían desarrollado en 2016 y que tenían una prioridad y era revitalizar el sector audiovisual.
Esa era la prioridad absoluta.

En ese sentido, las producciones que usted ha citado proceden de esas convocatorias y esas son las primeras producciones que ya alguna de ellas, bueno, pues este fin de semana La Vall se ha podido ya emitir.

A partir de este momento, ¿eso significa que todas las producciones o coproducciones van a ser del cien por cien?
No.
Nos tendremos que ir adaptando y tendremos que ir viendo cada uno de los productos.
Es decir, en función de los productos habrá producciones que serán de producción asociada, es decir, que la financiación será del cien por cien.
Pero esas van a ser las menos.

Las producciones de ficción, infantil, etcétera, van a ser evidentemente o coproducciones o compra de derechos de antena o bien contratos de financiación que permitirán contar -como dice usted- ampliar la posibilidad de colaboración con otro tipo de productores, no solo en el ámbito de la Comunidad Valenciana, sino fuera de la Comunidad Valenciana con el fin de que haya una proyección, bueno, en toda España y fuera de España también.

Entonces, no se trata de tener el esquema…, de permanecer con el mismo esquema que se inició en el año 2016 con esa convocatoria que se desarrolló para revitalizar el sector audiovisual, sino que ahora la situación es completamente diferente.

También se está trabajando en colaboración con otras televisiones públicas autonómicas en la coproducción de proyectos y en donde, bueno, ahí las aportaciones son diversas.
Es decir, no hay una pauta tasada ni cerrada para ese tipo de producciones.

El edificio.
Bueno, el edificio en estos momentos pues la titularidad corresponde a RTVV SAU en liquidación.
Se ha iniciado ya la fase final de la liquidación.
En el momento en que se haga la transmisión de activos y pasivos eso pasará a patrimonio de La Generalitat y patrimonio de La Generalitat deberá actuar en consecuencia y establecer, de acuerdo con los afectados -y nosotros somos el principal afectado- cuál es la fórmula más adecuada de gestión.

Y la fórmula más adecuada de gestión en donde nosotros vamos a ser los principales beneficiarios o perjudicados de esa fórmula, pues tendremos que tener una participación no solo activa sino preponderante.
¿Cuál será la fórmula final?
Bueno, pues eso es lo que habrá que definir.

Teniendo en cuenta que aquí no se trata de instalaciones como en otro tipo de casos, como el CA9O, donde la titularidad al completo es de La Generalitat, sino que vamos a tener alguien, una entidad, que no pertenece a La Generalitat y, por lo tanto, las relaciones tienen que separarse y clarificarse.
Pero, en cualquier caso, yo creo que la corporación ahí tiene que tener una capacidad de gestión importante en cuanto que es la principal afectada.

Y en cuanto a la pluralidad.
Bueno, yo creo que llevamos poco tiempo, ¿no?
Llevamos desde el 10 de junio pero, salvo el incidente que usted ha señalado en relación a la rectificación, yo creo que no ha habido más cuestiones que se han planteado en relación a la pluralidad.

La directora informó en una reunión del consell rector que entendía que se había realizado la actuación pertinente ante el requerimiento que su grupo había realizado.
Y bueno, pues el consell rector consideró que era a la directora, de acuerdo con la ley, a quien le corresponde tomar en último término esa decisión.
Y, bueno, pues esa es la situación en la que nos encontramos.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Soriano.

Anem a obrir un torn excepcional d'intervencions.
Qui vol intervindre?
Senyor Montiel.
Pel Grup Socialista?
No?
Senyor Nadal?

Té la paraula el Grup Parlamentari Popular per quatre minuts.

El senyor Bellver Casaña:

Moltes gràcies.

Señor presidente, tiene gracia que aquí vengan todos los grupos políticos que no han pedido su comparecencia, que agradezcan su presencia.
Bueno, me alegro de que estén alegres y satisfechos de que esté usted aquí.
Lo que podían hacer es demostrarlo pidiendo su comparecencia.

Pero bueno, dicho esto, señor Soriano, porque como ha habido alguna mención de algún grupo parlamentario, ha dicho usted en su intervención: Â«No, con el tema del señor Vergara, como ha presentado su dimisión, pues está el tema resuelto y no cabe requerir conflicto alguno más.
Â»

Pues eso no lo tiene que decir usted.
Desgraciadamente para usted y para ustedes, pues eso lo tiene que decidir la justicia y los tribunales.
Lo digo porque como me decían que no había hecho mención, pues ahora hago mención a este tema.

Mire, es que es una broma que usted venga a decir aquí a respuestas a una pregunta de la representante socialista: Â«No, nosotros no pedimos ningún certificado de nada a nadie.
Â» No me… Pero si se conocen de las primarias, los cargos públicos que ocupan y estas cosas.
No necesitan pedir ustedes absolutamente ningún tipo de certificado.

Pero, de verdad que como presidente de la corporación, como el máximo responsable de la corporación, de este proyecto ilusionante para todos los valencianos, usted me diga aquí que no le preocupa en absoluto los nombramientos que se están produciendo.

A parte de los que ya le he dicho, de la señora Blasco, del señor Martí o del señor Josep Moreno, ¿de verdad a usted no le…?
Y de la señora directora, pero como ella va a comparecer posteriormente ya hablaremos con ella.
¿De verdad que a usted no le preocupa que la subdirectora de informativos no diarios sea una exconsellera balear partidaria de la independencia de los països catalans?

¿Pero de verdad a usted no le preocupa que la señora responsable de los contenidos de la web de la sociedad sea la exsecretaria de comunicación de Esquerra Republicana del País Valencià y número cuatro a Les Corts de esta formación política en 2011?
¿No le preocupa que la presentadora del informativo de À Punt sea una candidata de Compromís por Bocairent?

¿No le preocupa que la directora de recursos humanos de À Punt sea una exconcejala del PSPV-PSOE de Albal?
¿No le preocupa que el representante de Compromís en el Consell Agrari Municipal en Mercavalencia, que fue en la lista de Compromís en la ciudad de Valencia, Enric Navarro, sea quien esté hablando de agricultura con el reproche de las dos organizaciones agrícolas más importantes de esta comunidad?
¿De verdad que a usted no le preocupa?

¿No le preocupa a usted que el alcalde de Compromís, por no dar nombres, que el alcalde de Compromís de Meliana sea asesor lingüístico de Radiotelevisión Valenciana?
¿No le preocupa que un exconcejal de Torrent del PSOE sea el jefe de emisiones?
¿De verdad que todo eso no le preocupa?
¿Lo ve usted normal?
Lo ve usted normal.

Pero, ¿de verdad no le preocupa que usted y el consejo de usted preside, cuando tiene que elegir a cuatro miembros del consell de ciudadanía, que se supone que son quienes van a dar, no sé, una pátina de pluralidad y de independencia en la Radiotelevisión Valenciana, dos de ellos sean conocidos militantes del Partido Socialista?

O sea, quienes tienen que representar a la ciudadanía valenciana resulta que dos de los cuatro son conocidos militantes del Partido Socialista.
Ya le dije al señor Montiel en alguna intervención pues que no sé los otros dos, me imagino que por ese reparto de poderes, pues uno será de Compromís y otro de Podemos.
Pero eso no lo puedo decir.

Pero sí puedo decir que dos los miembros que usted elige son conocidos militantes socialistas.
Claro, pues así nos va a ir.
Y le vuelvo a repetir, mire, con respecto a las audiencias, pues claro que va a tener repercusión.
Todo esto que están haciendo ustedes, claro que va a tener repercusión con las audiencias.

Pero le voy a hacer dos preguntas y con esto acabo.
¿Cuándo vamos a tener datos de audiencia?
¿Qué día exacto le han dicho a usted: Â«Ese día vamos a tener datos de audienciaÂ»?

El senyor president:

Vaja finalitzant.

El senyor Bellver Casaña:

Y acabo con la última.
Ya que no me ha contestado, ha hecho ahí, a ver si consigo que en una segunda intervención me conteste.
¿Qué propuesta económica va a hacer usted al consejo respecto al presupuesto para el año 2019?
¿Será superior a los 55 millones de los presupuestos de este año?

Nada más y muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Bellver.

Per a este segon torn d'intervencions i per dos minuts té la paraula el portaveu del Grup Parlamentari Ciudadanos, senyor Subiela.

El senyor Subiela Chico:

Sí, gracias, presidente.

Dos cuestiones, señor Soriano.
No se controlan los índices cualitativos, no se controlan los índices cuantitativos, hay que tener en cuenta otros tipos de encuesta y van a ser unos…, o queríamos que fueran unos medios modernos, unos medios referentes.
Pero, señor Soriano, lo que veo es que no son unos medios serios, o no me parecen serios.

Desde luego, que no estemos después de cuatro meses emitiendo, y el tiempo que llevamos preparando, o que se lleva preparando, que esto no estuviera previsto, ya no las audiencias sino los índices cualitativos también.
Creo que es importante, más que nada no por lo que se esté haciendo sino por venir de dónde veníamos, y que estas cosas no se estén previendo.

Y consideramos que simplemente porque ya no estén los que estaban las cosas se van a hacer mejor, porque eso entiendo que no es así, más que nada porque con el tema de las producciones veo que no es así y parece que se está haciendo exactamente lo mismo que se hacía, y que ya falló, y que el sector audiovisual avisó que no se tenía que repetir.

Mire, de las tres producciones que yo le he nombrado, a menos que los datos que se han publicado en el Diario Oficial y que me han pasado ustedes con mis preguntas escritas, La Vall no es del Alto Consejo Consultivo, ya es elección de la corporación, de la dirección, de la corporación, como hayan elegido.

Y no entiendo que se financien al cien por cien, se busquen al cien por cien, que tengan que ayudar al sector audiovisual más, no lo entiendo, y más cuando el sector audiovisual no lo recomienda.

Por lo tanto, mantengo mi pregunta: ¿Por qué criterios se desoye el consejo del sector audiovisual?
Si no es que esté en contra, simplemente que me digan por qué están desoyendo al sector audiovisual y actuando de una manera que ya fracasó en la antigua Canal 9.

Gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, Subiela.

Finalitzem este segon torn d'intervenció dels grups parlamentaris.

Té la paraula, per dos minuts, el portaveu del Grup Parlamentari Podemos-Podem, senyor Montiel.

El senyor Montiel Márquez:

Me sorprende el tono del señor Bellver, ¿no?
, sobre todo porque estaba recordando ahora que de los 1.
695 trabajadores afectados por el ERE en Radiotelevisión Valenciana solamente la mitad, solamente la mitad habían aprobado un proceso selectivo cuando gobernaba el PP, solamente 960, según la información facilitada por los medios de comunicación en aquella época, y cómo los propios medios de comunicación titulaban: Â«Fabra se asegura el control de la plantilla de Canal 9 tras el EREÂ», el ERE que por cierto anuló después la justicia.

Pero, en cualquier caso, recuerdo, además tuve mucha relación con los trabajadores en aquella época (veus) y era un secreto a voces la de gente que rompió el carné del Partido Popular desengañado porque a la xiqueta li havien llevat el treball que li havia promés el seu alcalde o el seu regidor.
Creo que hay que tratar ese tema con mucha seriedad.

A nosotros nos preocupa el Consejo de la Ciudadanía, nos parece que es un organismo en el que Podemos ni recomienda ni deja de recomendar a nadie, Podemos no participa de esos juegos que el Partido Popular conoce tan bien, y no vamos a tolerar que se reproduzcan situaciones que son letales para una radiotelevisión pública valenciana como podría ser el enchufismo, la parcialidad, o la propaganda.
Por tanto, vamos a seguir trabajando en esa dirección.

Y me parece que no me ha contestado usted, señor Soriano, a una cosa que, me parece que no me ha contestado, era el calendario de previsión del reglamento del consell de informativos.
No me cuente una comisión, dígame cuándo va a estar el proyecto de reglamento del consell de informativos porque, de verdad, tenemos muchísima confianza en la independencia de su organismo.

Muchas gracias.

El senyor president:

Senyor Bellver, ¿per a què demana vosté la paraula?
¿Per al·lusions?

Té vosté un minut.

El senyor Bellver Casaña:

Moltes gràcies, senyor president.

Jo pensava que vostés venien ací a fer les coses d'altra forma, i ja veig que no, que efectivament no vénen vostés a fer les coses d'altra forma (veus), vénen vostés, vénen vostés, vénen vostés ací a enxufar a la seua gent, això és el que estan demostrant (soroll de papers), i a més sense cap problema.

I el problema, senyor Montiel, vosté diu, Â«Podemos no participa en esoÂ», i jo el crec a vosté, per la informació que jo tinc Podemos no está participando de eso, quien está participando de esto es Compromís y el Partido Socialista.

Por tanto, señor Montiel, yo le pediría que utilizando la propuesta de otros grupos políticos contribuya usted a esto que Compromís pedía en otros momentos, contribuye usted a desenchufarlos.
(Soroll de papers)

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Bellver.

¿Per a què demana vosté, senyora Caballero?

La senyora Caballero Hueso:

Pues por lo mismo que ha hablado el señor Bellver, por alusiones a no sé qué.

El senyor president:

Té vosté un minut.

La senyora Caballero Hueso:

¡Claro!
Yo no voy a consentir que en esta comisión y en una comparecencia en serio se esté acusando a mi partido, entre otros, de hacer lo mismo que se hizo en gobiernos anteriores.

Sobre la mesa, en las acusaciones, pruebas; y si no hay pruebas, rectificaciones ya.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Caballero.
(Veus)

Senyor Castelló, no té vosté la paraula, senyor Castelló.

Pregue que.
.
.
S'ha acabat el debat sobre qüestió, senyories.

Per a finalitzar, contestarà el senyor Soriano per cinc minuts.

El senyor president del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Vale.

Intentaremos dar respuesta a las cuestiones que se han planteado.
Efectivamente, lo del consell de informativos se me había pasado.

Vamos a ver, no hay un calendario exacto para la elaboración.
En estos momentos, se ha creado la comisión en donde está la dirección general, están  miembros del consell rector, y en esto se va a iniciar un proceso por el sistema más sencillo que podamos para que miembros de la redacción puedan participar en esa comisión.

Tiempos, pues esperamos que en los próximos meses, tampoco vamos a establecer una fecha exacta, sí que se ha ido trabajando en un texto y, bueno, lo que falta es definirlo, el texto, y en ese seno de la comisión.

Los sistemas de participación, ya sabe usted muy bien que esos sistemas no son siempre los más rápidos pero, bueno, son procedimientos que se han utilizado en otros ámbitos, en Televisión Española a la hora de la elaboración del reglamento del consell de informativos y, bueno, yo creo que eso da garantía de que cuando participa alguien que luego va a ser actor fundamental da cierta seguridad y estabilidad en el desarrollo de ese tipo de órganos, y esa es nuestra pretensión.
En cualquier caso, yo creo que es un órgano necesario y cuanto antes intentaremos que quede resuelto.

Bueno, lo de los nombramientos, vamos a ver -insisto-, para entrar a las bolsas, porque algunos de los nombramientos que ha dicho han sido procesos selectivos ordinarios.
Con lo cual, claro, si uno para presentarse a una bolsa de trabajo tiene que presentar una declaración jurada de no pertenencia a algo pues, la verdad, no es normal; ahora, que pertenezcan o no pertenezcan pues yo me he enterado de algunas cosas que usted ha dicho que yo desconocía, pero, vamos, no lo sabía, estaba tan tranquilo, ¿eh?
, ahora ya, no sé, en fin.

Luego, lo del Consell de la Ciudadanía; el Consell de la Ciudadania se realizó, la selección, hubo una convocatoria pública para que las personas que estuvieran interesadas presentaran su currículum (veus), por lo tanto no hubo límite, no hubo límite en la presentación de esas personas.
De las personas que se presentaron se formó una comisión en donde estaba la mitad del consell rector, por lo tanto no era de parte, y la mayoría, creo que en algunos casos unanimidad, decidieron esas personas.
Por lo tanto, no parece que hubiese ninguna marca establecida.

Los índices de audiencia, bueno, le he dicho que en los próximas días, es decir, tienen que instalar unos equipos en la sede, hay que probarlos, ese proceso no debe tardar mucho, no debe ser.
.
.
, me atrevería a decir que 15 días, pero, bueno, a lo mejor es un poco más, pero tampoco le voy a decir exactamente, pero el equipamiento hay que probarlo.
Entonces, en el momento en que eso esté definido pues habrá conocimiento público de las audiencias y, bueno, podrán saber los datos exactos ustedes y todos los ciudadanos; pero teniendo en cuenta que no estamos estableciendo un plazo en estos momentos sino que el plazo que establece el contrato programa -que creo que es importante- es un plazo de un año, por lo tanto hay que entender que eso tiene que evolucionar.

Por lo tanto, los datos iniciales no son necesariamente los que van a permanecer en el tiempo; de hecho, las audiencias esperamos que a lo largo de este trimestre, con una nueva programación, tengan en cuenta que la programación se inició en una época en que la gente ve poca televisión, y esperamos que con una nueva programación y en una época diferente pues vayamos normalizando unas audiencias.

La Vall, efectivamente no se llamaba La Vall cuando se presentó al Alto Consejo Consultivo, se llamaba Tramuntana.
Entonces, sí que procede de esa convocatoria, lo que pasa es que las propuestas que se presentan pues luego van evolucionando y, bueno, al final se decidió que podía cambiar el título, igual que van cambiando algunos programas, cuando se presentan tienen una propuesta de un título y, luego, se van perfilando.
Entonces, pues, bueno, eso es así.

Pero las fórmulas de colaboración y de participación en la financiación de producciones es diversa, o sea, habrá compra de derechos de antena, habrá coproducciones, habrá determinadas fórmulas de financiación, por lo tanto hay que ir acotando los caminos, según los productos de que se trate, no hay fórmula para todo común.

Y, bueno, no sé si he respondido a todo, supongo que.
.
.
, o lo he intentado por lo menos.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Soriano, per la seua compareixença.

Anem a fer un breu recés, molt breu, per a despedir al senyor Soriano, i donar la benvinguda a la nova compareixent, senyora Marco.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

Compareixença de la directora general de la Societat Valenciana de Mitjans de Comunicació, senyora Empar Marco Estellés, per a informar sobre: l'estat de l'oferta pública d'ocupació de les borses de treball temporal obertes, amb informació actualitzada sobre els seus resultats; l'anunciada externalització d'alguns serveis de la nova corporació de mitjans de comunicació; la possible contractació de personal al marge de les borses de treball (com ara locutors i presentadors «estrela«); i les primeres estimacions o impacte que la posada en marxa de la Societat i les seues activitats haurien tingut sobre la indústria cultural valenciana, sol·licitada pel Grup Parlamentari  Podemos-Podem, (RE número 100.
455), acumulada amb la compareixença per a explicar les accions realitzades per a fomentar la col·laboració amb les xarxes de televisions comarcals públiques i de ràdios municipals públiques, tal com recull la Llei 6/2015, del Servei Públic de Radiodifusió i Televisió d'Àmbit Autonòmic, sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís (RE número 107.
190)

El senyor president:

Senyories, reprenem la comissió amb el punt 3 de l'ordre del dia -pregue silenci, per favor- amb la compareixença de la directora general de la Societat Valenciana de Mitjans de Comunicació, Empar Marco, per a informar sobre: l'estat de l'oferta pública d'ocupació de les borses de treball temporal obertes, amb informació actualitzada sobre els seus resultats; l'anunciada externalització d'alguns serveis de la nova corporació de mitjans de comunicació; la possible contractació de personal al marge de les borses de treball -com ara locutors i presentadors estrela-, i les primeres estimacions o impacte que la posada en marxa de la societat i les seues activitats haurien tingut sobre la indústria cultural valenciana, sol·licitada pel Grup Parlamentari  Podemos-Podem.

I acumulada també a la compareixença de la mateixa directora general per a explicar les accions realitzades per a fomentar la col·laboració amb les xarxes de televisions comarcals públiques i de ràdios municipals públiques, tal com recull la Llei 6/2015, del servei públic de radiodifusió i televisió d'àmbit autonòmic, sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís.

Té en primera instància la paraula la senyora Empar Marco per temps il·limitat.

La senyora directora general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació de la Comunitat Valenciana:

Bon dia, president.

Senyories.

Comparec davant de vostés, a petició dels grups parlamentaris Podem i Compromís, per contestar tot un seguit de preguntes que abordarem immediatament.

Si em permeten, volia dir-los, com ja els ha dit el president de la corporació, que dilluns vinent l'1 d'octubre començarem a treballar amb els quatre estudis de ràdio que hem construït en les instal·lacions d'À Punt.

Vostés saben que estan dotats d'una tecnologia d'última generació, que estan molt ben aïllats, amb sistema IP, amb càmeres per poder fer streaming i amb dos dels quatre estudis per a poder fer una emissió d'alta definició.
Jo crec que estes coses que els vaig a dir ara no m'ho han preguntat, però crec que està molt bé que vostés ho sàpiguen.

Tot això permetrà tindre una millor i una completa graella, una programació generalista enfocada a complir amb el manament de fer un veritable i rigorós servei públic.

Continuarà el magazín Al ras, però n'afegirem dos més, un a la vesprada i l'altre a la nit.
 

Programes culturals, programes de música; tres edicions d'informatius, el matinal -de 7 a 10, que ja estem fent- i que ampliem una hora al migdia i dos a la nit, que inclou una tertúlia d'actualitat; esports, amb una excel·lent oferta de retransmissions esportives, i una col·laboració molt estreta amb la xarxa d'emissores municipals valencianes, que anirà creixent i que ens permet guanyar proximitat, cobertura i donar visibilitat a professionals que treballen en la xarxa.
Després els parlaré més en concret d'esta col·laboració perquè és una de les preguntes que vostés em fan.

El programa de ràdio, a més.
.
.
, generen i generaran podcast que es poden escoltar en la web d'À Punt i que començarà també a generar continguts propis.

Vostés estan convidats, com ha dit el president de la corporació, a visitar els nous estudis i totes les instal·lacions de Burjassot.

A més, en esta setmana s'acabarà d'instal·lar els equips nous perquè les emissions de ràdio arriben a tot el territori valencià.
Això és una cosa important.
La corporació ha fet una inversió que supera els 500.
000 euros per modernitzar els equips i fer possible que el senyal radiofònic garantisca un senyal de qualitat en tota la Comunitat Valenciana.
 

Però no sols completem la graella de ràdio.
També hem llançat la nova programació de la tardor, de la televisió.
Hem mantingut alguns programes, però també hi ha estrenes.
Una programació molt variada: d'entreteniment, d'humor, de cultura, de música.
.
.
Espere que vostés hagen vist l'estrena del talent show Family duo, el dissabte passat, que va ser trending topic en la Comunitat Valenciana i en el rànquing a nivell estatal es va situar en tercer lloc.
Per a nosaltres va ser molt bon inici.

Hem estrenat també la primera sèrie de ficció de les produccions valencianes, La vall, això va ser el diumenge, i programes com Emergents, que dóna a conéixer els joves creadors i creadores valencianes; Comediants, que són monologuistes que actuen des del Teatre Principal de Castelló; programes de pilota, que no solament són retransmissions de pilota, sinó que ajuden a conéixer els i les pilotaires.

No és la meua intenció contar-los tots els programes.
Vostés els deuen conèixer i no es necessari.

Estem complint el manament de servei públic i de fer visible les històries dels valencianes i les valencianes i l'actualitat política, sociocultural, les festes, les tradicions, els esdeveniments.
.
.

Si vostés se paren a veure els magazins, podran observar que estem en tota la Comunitat Valenciana de punta a punta, sense discriminacions i sense sectarismes.
Fem molt amb els mitjans i els recursos que tenim, els exprimim, intentem traure el millor.
 

I hem ampliat l'oferta informativa.
Des del passat dia 17 en televisió oferim: notícies À Punt, al matí, 2 hores, de 8 a 10, amb una tertúlia que al mateix temps que la podem vore en la televisió també es pot escoltar en la ràdio -una tertúlia que inclou una entrevista d'actualitat-; notícies migdia, que s'amplia a 75 minuts, i notícies nit, de pràcticament una hora, i continuem amb els reportatges de Punt docs que fan els nostres professionals.

Senyories, n'estic molt, molt orgullosa del primer programa de producció d'informatius que ja van poder vore divendres a la nit.
Va ser el primer i ha de millorar.
Clar, ha de millorar molt, però és un programa de reflexió amb una mirada crítica de l'actualitat, debatre, donar participació als agents socials, a les expertes, als experts.
.
.

Necessitem estos programes en els nostres mitjans públics.
Necessitem que siguen plurals, que siguen rigorosos, de qualitat, que ens donen visibilitat i que ens acosten a temes que ens importen i que ens han de fer pensar.

Ho fem complint la llei de creació dels mitjans públics, el llibre d'estil de la corporació i el contracte programa.

Senyories, a pesar de totes les dificultats, que jo crec que vostés en són ben conscients, estem satisfets.
Moderadament satisfets, perquè tot ha de millorar, però estem arrancant bé.

Donem veu a la societat valenciana, vertebrem, mostrem l'actualitat, les notícies dolentes -com els incendis de l'estiu- i les bones.

Hem estat en esta cambra en el debat de política general, sencer, s'ha donat sencer.
La ciutadania els ha de conéixer a tots vostés.

La nostra redacció està reaccionant amb professionalitat, amb nivell.
Un nivell homologable a altres televisions públiques del nostre entorn.

Els programes estan concebuts en clau de proximitat, vinculats a la ciutadania.
Busquem l'equilibri entre entretindre i informar, formar.
De vegades, ho aconseguim més que altres.
Això forma part de la quotidianitat dels mitjans; de tots els mitjans, també els mitjans públics.

Abans de passar a les respostes concretes que m'han fet estos grups parlamentaris, voldria parlar-los de l'accessibilitat d'aquelles persones que tenen alguna discapacitat.
Alguns de vostés es van interessar per este tema i ara tinc notícies bones i que m'agradaria compartir amb vostés.

A partir de l'1 d'octubre -és a dir, la setmana que ve-, una de les rondes informatives de notícies matí, de trenta minuts, es farà en llengua de signes.
Després de fer els càstings corresponents, estan assajant i fent zeros.
Donem resposta així a un col·lectiu que ens ho reclamat des del principi de les emissions.

La llei ens obliga a mitja hora setmanal i nosaltres farem mitja hora diària, per donar servei a les persones sordes.
A més, assessorats per la Federació de Persones Sordes de la Comunitat Valenciana, per Fesord, s'ha adjudicat a l'empresa Multisignes la subtitulació.

S'incorpora un equip de cinc persones, traductors i adaptadors, que faran subtitulació en directe dels magazins de vesprada de la televisió i de l'informatiu de la nit.
Primer, han de testar les màquines, han de formar-se, però esperem que en unes setmanes tot estiga enllestit i comence.

Este personal també farà subtitulació de les ficcions programades, pel·lícules infantils, cinema, sèries.
.
.
Només caldrà que l'audiència s'active en el seu televisor la funció de subtitulació.

Pel que fa a l'autodescripció continuarem fent la pel·lícula infantil dels dissabtes al matí i anirem incrementant l'autodescripció en la nostra graella, amb almenys les dos ficcions de les vesprades del cap de setmana.

És un esforç, senyories, però que el fem gustosament.
Un esforç econòmic del qual vostés també han de ser conscients.
Complim el compromís amb els diversos col·lectius afectats i per damunt de l'obligatorietat legal que vostés ens han marcat.

El Grup Parlamentari Podem em pregunta sobre l'estat de l'oferta pública d'ocupació de les borses de treball temporal.
Ja els he parlat en anteriors compareixences de la complexitat i rigor que ens acompanyen en els processos de provisió temporals dels llocs de treball de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació.
Portem més d'un any en el procés de dotació de personal per a 36 categories que conformen el gruix de la relació de llocs de treball.

Un procés que passa per les fases d'autobaremació, presentació de documentació, comprovació de la veracitat de la informació i puntuació definitiva.
Tot amb els seus terminis per a presentar al·legacions i tot amb la complexitat que se'n deriva del fet que moltes persones s'han presentat a més d'una categoria i moltes altres renuncien al seu lloc quan arriben a demanar-se la documentació o, fins i tot, quan tenen ja la possibilitat d'entrar a formar part de la plantilla.

En l'RLT vigent es preveu un total de 465 llocs i, a data d'avui, s'han cobert 390, la qual cosa suposa que hi ha encara unes 75 vacants.

Quant al percentatge de persones que havien tingut relació laboral amb l'extinta RTVV -els ho vaig dir en l'anterior compareixença-, un 80% del personal que tenim són extreballadors i extreballadores d'RTVV.

Des les vacants que queden per cobrir hi ha dos situacions diferenciades que vostés han de conéixer.

Hi ha borses en les quals encara hi ha persones per requerir documentació, perquè els quatre requeriments fets fins ara no han bastat per a cobrir les places oferides.
De manera que hem fet un cinqué requeriment que ara està en marxa.

En segon lloc, hi ha borses que s'han esgotat, la qual cosa ens obliga a fer una nova convocatòria que hem de publicar en el diari oficial de La Generalitat.
Ara estem preparant eixa convocatòria, ajustant les dades i previsiblement la publicarem en la segona quinzena d'octubre -estem preparant-la per a la segona quinzena.

I aprofite per informar-los que, de forma progressiva, en les pròximes setmanes, en les pròximes dates es cobriran 29 nous llocs més corresponents a processos de promoció interna entre el personal contractat.

Estos processos interns estaven previstos en les bases i s'han realitzat amb la participació de les organitzacions sindicals.
Es tracta de càrrecs claus en l'estructura, en l'organigrama d'À Punt per al correcte funcionament de la plantilla i la distribució dels fluxos de treball.

Com els estic descrivint, el procés de contractació s'està fent seguint el protocol previst en la convocatòria de les borses de treball.
És lent, però és el que estem fent, ajustant-mos a tot el que se va dir.

Em pregunta també el Grup Parlamentari Podem per possibles casos de presentadors-presentadores o locutors-locutores que puguen tindre la consideració de presentadors estrella.
Jo crec que poden estar tranquils, perquè en cap cas hem entrat en una dinàmica de fitxar noms propis a preus desbaratats.
No és la nostra intenció fitxar a qualsevol preu a presentadors o presentadores d'altres cadenes o que siguen famosos per qualsevol cas.

Partim de la base dels presentadors-presentadores, de les cares i les veus d'À Punt i, naturalment, el que hem volgut simplement és que siguen solvents.
Així hem valorat una presentadora d'informatius per paràmetres tan diversos com la seua capacitat comunicativa, la veu, les qualitats discursives, la credibilitat, la imatge en la pantalla, la trajectòria professional o la seua experiència.

Hem fet càstings entre el personal que s'ha incorporat a À Punt, hem buscat entre ells les millors opcions i en els tres mesos d'emissions que duem, els informatius han demostrat que tenim dins de la casa professionals molt solvents per a comunicar allò que està passant.

Hem pogut ampliar l'oferta informativa sense haver de fitxar ningú fora de la casa.

Dit això, també hem fet càstings a molts presentadors-presentadores i periodistes de les TDT comarcals, a més del personal d'À Punt i també a altres professionals que estan exercint fora de la Comunitat Valenciana.
Entre ells, buscarem les millors opcions perquè cal tindre reserves i noms per créixer en eixe star system que necessitem per als mitjans audiovisuals.
És la dinàmica pròpia del món comunicatiu.

També els dic que no conec cap cas de cap televisió que haja fet una convocatòria pública ni una oposició per elegir presentadors i presentadores.
Que siguen criteris subjectius, no vol dir que no siguen criteris professionals.
I perquè no siguen tan subjectius es demana ajuda a professionals que se dediquen a estos assumptes.

I naturalment s'ha demanat l'autorització corresponent per poder fer contractacions d'este tipus.
S'ha demanat a pressupostos.
I està contemplat en el capítol I dels pressupostos amb un romanent per a contractacions extraordinàries.
Per tant, no augmentem la massa salarial.

De tota la gent que tenim contractada, només hi ha tres persones al marge de les borses de treball, amb la modalitat contractual que es coneix com contracte d'artista.

En un cas va ser una aposta d'esta casa -À Punt- per a conduir i codirigir el magazín radiofònic Al ras, quan pràcticament no teníem personal.
El temps ha demostrat que va ser un encert per la seua solvència i per la projecció i tant és així que a esta persona li hem encomanat conduir el programa de debat La qüestió, que consolida, com ja els he dit, les nits de divendres amb una programació arrelada a l'actualitat i a l'anàlisi.

Els altres dos contractes d'artista són les veus de continuïtat, que servixen per a unificar les promocions dels mitjans i que han de ser veus fresques, noves, no identificables ni a informatius, ni a programes, ni a la publicitat, com en qualsevol mitjà audiovisual.

Però, sense eixir dels preus del mercat, i dins de la nostra capacitat pressupostària, no renunciem -i això sí que ho diem- a tindre entre els professionals d'ÀPunt determinades persones que ja són reconegudes pel gran públic, que han demostrat la seua capacitat professional dins o fora de la Comunitat Valenciana, i sobretot que volen tornar a treballar en els mitjans públics de la seua comunitat autònoma, són un atractiu que poden aportar audiència i publicitat en els inicis d'una televisió, encara que els dic que de moment esta opció no la tenim.
La resta de cares i veus provenen dels contractes amb les productores i els seus programes sempre s'ajusten als preus de la cadena, que és el que nosaltres controlem fil per randa.
En eixe cas estan -vostés ho saben- Clara Castelló, Carolina Ferre…

Abordaré, ara, l'externalització de serveis, responent a una pregunta també del Grup Parlamentari Podem sobre l'anunciada externalització d'alguns serveis.

L'externalització, senyories, és un debat de gran intensitat i és un debat molt polític.
Fer compatible l'inici de la plataforma multimèdia, el manteniment d'alguns recursos imprescindibles, el creixement en serveis dels mitjans amb una plantilla ajustada i amb el pressupost que tenim requerix d'un equilibri molt complicat.

La col·laboració públicoprivada en la gestió dels mitjans és un model que amb més o menys intensitat s'aplica en tots els mitjans autonòmics associats a la Forta.
En el que menys s'aplica és perquè tenen una gran plantilla.

No sé exactament l'abast de la pregunta del Grup Parlamentari Podem però, dit açò, els faré un resum dels principals serveis externalitzats en les diverses àrees que disposem.

Les autopromos de continguts d'ÀPunt són un servei imprescindible per a nosaltres, ha d'haver creativitat, redacció de guions, producció de peces promocionals, falques, vídeos.
Per a fer esta tasca es necessita un equip de realitzadors, de grafistes, de tècnics, de postproducció, de guionistes, inclús de càmeres, personal molt específic i molt especialitzat, i molt en contacte amb les noves tendències i amb la creativitat més puntera.

Nosaltres tenim un equip just per a ocupar-se d'informatius i dels programes informatius de producció pròpia, per això necessitem -i hem necessitat- licitar les autopromos.
Es va licitar una a l'inici de les emissions, i ara, la setmana que ve entrarà en vigència una licitació nova per un any sencer d'autopromocions per 197.
000 euros.
Així, externalitzat, ho tenen en altres comunitats autonòmiques, ho tenen al País Basc i en altres televisions autonòmiques -com he dit.

Vam externalitzar, també, la publicitat -vostés ho saben-, el servei de perruqueria, de maquillatge i de vestuari, el lloguer de cotxes per a informatius, el servei d'anàlisi d'escaletes i guions de produccions d'audiovisuals, i em detindré en este cas.
Ha sigut clau este servei, d'anàlisi d'escaletes i guions, en el començament d'emissions de la nova televisió per a poder tindre uns continguts potents i de qualitat, competitius.

El procés de supervisió d'ÀPunt ha d'estar present en totes les fases de producció i és específic en cada gènere televisiu: en ficció cal supervisar la bíblia dels arguments i personatges, l'escaleta, els diàlegs de cada un dels capítols, coordinar els càstings, localització, plans de rodatge, i cal visionar cada capítol; en les sèries d'animació infantil exactament el mateix.
Tot això requerix professionals especialitzats en cada gènere televisiu perquè cal buscar l'excel·lència en cada producció.

¿Podrem assumir este servei que hem necessitat mentre no teníem personal?
Doncs en la majoria dels continguts sí, podrem assumir-ho.
¿Podrem necessitar ajuda externa?
Sobretot en ficció.
La figura d'analista extern de ficció s'usa en pràcticament totes les televisions, tant públiques com privades.
En el cas d'ÀPunt, amb la quantitat de produccions que tenim en marxa, ja els dic que ens farà falta.

En l'àrea d'explotació i enginyeria, des del primer moment vam ser conscients que la mateixa evolució dels serveis i la revolució tecnològica de les comunicacions faria imprescindible la contractació de serveis.

Estem en un model nou, pensem en futur, i tot i que és cert que una televisió i una ràdio ha de disposar de personal bàsic que gestione els mitjans, també és cert que volem competitivitat, aplicar recursos nous d'alta tecnologia i no podem tindre una plantilla molt especialitzada, no la podem assumir, i tampoc ho volem fer perquè no és el model pel qual apostem.

Sabíem que els mitjans de comunicació estan oberts 24 hores, 365 dies a l'any, però des del primer moment hem sigut conscients que no podem sobredimensionar la plantilla.
Tenim la ràdio, la web, les xarxes socials, la televisió.
.
.
, tantes finestres requerixen molts professionals a totes hores del dia.

I sí, voldríem ampliar una miqueta la RLT, sí que ho voldríem fer per no posar en perill l'estabilitat dels sistemes, però sempre necessitarem serveis externs.
El que cal fer és triar quan, com i què.
Bé.

Hem externalitzat el servei de desenvolupament de software per a la creació i adequació de les eines administratives tant de la corporació com de la societat.
És una licitació de la corporació.

El servei de seguretat informàtica, que és d'alta especialització i que ens agradaria assumir en els pròxims anys, si -com els he dit- tenim la possibilitat d'ampliar una miqueta la RLT.
És una licitació també de la corporació.

El servei d'unitats mòbils i de les CNG.
La necessitat d'eixides amb unitats mòbils i de les CNG s'ha reduït en els anys considerablement amb l'ús de motxilles i altres equipaments, i per això no pensem que siga necessari adquirir unitats mòbils, preferim llogar-les, contractar este tipus d'equipaments per a esdeveniments puntuals.
S'ha licitat per un període de dos anys amb possible pròrroga i, també, el personal de suport tècnic preocupar-se d'eixe tipus d'equipaments, igualment en la ràdio per a les seues eixides.

També, hem externalitzat el servei de suport informàtic especialitzat per a l'aplicació del sistema d'edició, Dalet, és el contractat a l'empresa que va guanyar el concurs per a la producció i edició d'informatius.
És també una licitació de la corporació que inclou el manteniment i la garantia de tot el material subministrat.

Hem hagut de licitar el servei de gestió de la xarxa corporativa.
¿Què és açò?
Les comunicacions, els emissors són una peça clau per a Àpunt.
Les telecomunicacions estan en mans de La Generalitat -vosté ho saben-; però la gestió tecnicoadministrativa no està inclosa en este servei que presta la Direcció General de Tecnologies de la Informació i Comunicació, la DGTIC, i hem hagut de contractar dos enginyers per a ocupar-se d'esta funció tecnicoadministrativa.

El servei multimèdia i el de microinformàtica, no hem tingut dubtes mai que estos serveis s'havien d'externalitzar.
Estem en fase d'implantació i passarà un temps per a estabilitzar la plataforma, però sempre necessitarem un mínim de serveis exteriors.

¿Què més hem licitat?
Hem licitat el servei de sales i estudis.
Vam fer una RLT pensant en la sala de control d'informatius, però els mitjans creixen i hem hagut de contractar personal de suport.
Este servei va en augment a mesura que obrim platós, i hem d'estudiar si la solució és licitar un servei d'explotació de tots els platós.
Hem obert el plató 2, estem modernitzant el plató 4, en un futur s'obrirà, i vam llogar el plató 1 per a una producció i en el lloguer es van ocupar de tota la part tècnica, però cal buscar també això com es fa.

I, per últim, bé, senyories, crec que este últim cas els ho ha explicat el senyor Enrique Soriano, que és el servei de manteniment de l'edifici de Burjassot.
Fins ara, l'edifici estava en mans dels liquidadors, el traspàs passarà a La Generalitat, però la corporació haurà de mirar què assumix perquè ahí està la llum, la seguretat, els aires condicionats, tot ens afecta a la societat, als mitjans, algú s'ha de fer càrrec de la part industrial de l'edifici.
Com els ha dit el senyor Soriano, doncs és un edifici que també, segurament, haurà d'estar compartit amb altres entitats, i s'haurà de buscar una solució.

Senyories, les xifres que apuntalen les programacions són indicadors reals de com està repercutint l'activitat d'ÀPunt en el conjunt del sector audiovisual.

Em pregunta el Grup Parlamentari Podem per l'impacte sobre la indústria cultural valenciana.
En estos moments, la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació té 200 contractes vius, amb proveïdors de continguts o de serveis que participen en la creació de programes per a qualsevol de les nostres finestres, la ràdio, la televisió o la web; tenim encomanades un total de 206 produccions, de les quals 79 són contractes derivats de la tasca de selecció que va fer l'Alt Consell Consultiu, i les altres 27 són ja pròpies de la selecció de la societat.
Bé, ja saben que quan passem d'un cost de 250.
000 euros s'aprova pel consell rector.
Amb estes xifres vullc destacar que l'activitat d'ÀPunt té una influència dinamitzadora en la indústria de continguts digitals que és el terreny de joc on se situa ÀPunt.

Segons l'informe anual de l'anterior ministeri d'energia, turisme i agenda digital, l'economia digital registra increments de la xifra de negoci del 5% i ja agrupa a més de 10.
000 empreses de tot Espanya, amb més de 40.
000 professionals.
La Unió Europea preveu que el creixement de l'economia digital serà set vegades superior al de la resta de sectors.
Això fa que empreses de comunicació tinguen una importància estratègica en la reactivació del mercat laboral amb valor afegit i sense moviments d'economia especulativa.

En eixe marc general, la societat anònima de mitjans té l'objectiu marcat pel contracte programa d'invertir en continguts 20.
234.
000 euros enguany, i la mateix quantitat en els pròxims exercicis del contracte programa.

Especialment important és el reforç que estem fent en el terreny de ficció, que és el gènere que més impacte té en el conjunt de la indústria audiovisual.
Tenim un total de deu projectes encarregats per un import superior als 7.
500.
000 euros.

Per la quantitat de professionals que engloba, la ficció és un dels puntals de la recuperació del sector cultural en el seu conjunt.
Actors, actrius, guionistes, directors, productors, tot un ventall de professionals tècnics estan beneficiant-se d'esta aposta que hem fet.
Els posaré només un exemple: La Vall, la sèrie que hem estrenat este diumenge passat, ha donat treball a 145 persones, de les quals 70 són de l'equip tècnic, i altres 75 de l'artístic, entre actors, actrius, protagonistes, figurants, etcètera.

Un altre puntal de la producció pròpia és l'animació, respon a l'estratègia i les necessitats dels continguts per als més menuts que es poden vore tant a la web com a la televisió.
Cal dir que l'animació és un dels productes audiovisuals més costosos tant en temps de producció com en el cost econòmic per minut de contingut.

ÀPunt Mèdia ha fet un gran esforç econòmic per a poder produir diferents continguts d'animació amb una inversió que està molt per damunt de la mitjana de les televisions autonòmiques de tot l'estat, parlem de més de dos milions d'euros incloent els quasi milió i mig que va invertir l'Alt Consell Consultiu.
S'ha treballat amb diferents productores valencianes, segons el tipus d'animació que es volia potenciar, 2D, 3D, stop motion, i el resultat ha sigut productores de boníssima qualitat que ens han donat productes com El diari de Vita i Cora; Catacric, Catacrac; Nina de l'espai; Júlia i Gilbert; Somiadors del temps, etcètera, etcètera, produccions de molta bona qualitat que vostés poden vore en la web o en la televisió quan vullguen.

Cal dir que l'animació és només una part de l'aposta dels continguts infantils d'ÀPunt Mèdia, també hem produït una sèrie de ficció amb cançons tradicionals, Els bíters; una sèrie de titelles basada en els monstres valencians que s'estrenarà a finals de setembre, El cau de les feretes; i un concurs de lletrejar per als estudiants de primària, El rosquilletres; a més, estem a punt de traure una convocatòria de producció de productes d'animació, busquem dos sèries amb un traçat molt pedagògic.

Ho repetiré cada volta que em donen la possibilitat de comparéixer en esta cambra: no som una despesa sinó que som un factor de dinamització econòmica, a més d'un servei públic, i a més interactuem amb les empreses de gestió cultural, el sector editorial, el del llibre, el sector musical, les arts escèniques, els contenidors expositius, les arts plàstiques, els videojocs, la publicitat; d'una banda, perquè part molt important de la nostra inversió en continguts deriva en el sector cultural i, d'altra, perquè estem visibilitzant, posicionant els nostres productes en el mercat de l'economia digital.

En connexió amb la producció audiovisual podem fer que la productivitat del conjunt del sistema econòmic valencià augmente un 7%, segons les previsions del Pla estratègic cultural.

Pel que fa a ÀPunt Mèdia tenim l'objectiu d'emetre 7.
280 hores anuals de ràdio i 6.
552 de televisió, un impacte que és important traduir en llocs de treball.
Les produccions que carrega ÀPunt per a fer magazins, ficció, sèries, programes esportives, d'entreteniment, o culturals, han permés la creació de més de dos mil llocs de treball, que és una xifra que varia, segons les produccions estiguen en marxa o no.
I això al marge de la plantilla d'À Punt.

Ens diuen moltes productores i professionals que, hui per hui, costa molt trobar guionistes, productors, directors.
Estem donant faena i n'hi ha molta gent que se n'havia anat que està tornant a treballar en les productores valencianes.

Vull subratllar especialment el gran impuls que ha significat la posada en marxa d'À Punt per a les empreses de doblatge, un sector que ha patit especialment els anys de supressió del servei públic.
Estem complint el manament d'emetre ficcions alienes, pel·lícules i sèries infantils en valencià.
Això implica que destinem una part dels nostres recursos a este sector.

El mes d'agost hem formalitzat un acord marc de doblatge, que preveu encarregar treballs als estudis de doblatge valencians per valor de tres milions d'euros, la mitat a càrrec de l'exercici pressupostari vigent i, l'altra mitat, a càrrec de l'exercici pressupostari de 2019.
Al llarg d'este mes de setembre hem encomanat als diferents estudis de doblatge, per un import aproximat a 950.
000 euros.

Prèviament a este acord marc, els diferents estudis han realitzat treballs per un import d'un milió d'euros repartits en un total de deu plecs per al doblatge i subtitulació d'obres audiovisuals.

Pensen que només en doblatge vora setanta actors i actrius amb papers protagonistes i més de dos-cents en papers secundaris han treballat fins ara en noranta-una pel·lícules, huit sèries de ficció i set sèries d'animació.

Hem intentat anar escalonant els treballs al llarg de l'any per tal que els estudis tinguen una estabilitat i poder donar així continuïtat laboral i professional al sector.
Vull destacar l'esforç que han fet els estudis de doblatge renovant l'equipament tècnic i incorporant personal de traducció i ajust homologats per la conselleria d'educació i cultura.

A més, hem d'assenyalar també que s'està fent un treball molt important per anar incorporant als càstings, de forma progressiva, noves veus en papers principals i secundaris.
Els estudis estan fent un bon doblatge, i cal felicitar-los.

I, per últim, senyories, des de la meua anterior compareixença en esta cambra, s'han produït novetats en matèria de col·laboració amb els mitjans locals i comarcals.

Em pregunta el Grup Parlamentari Compromís sobre les accions realitzades per a avançar en esta col·laboració.
Començaré parlant de la relació amb les emissores municipals.
Finalment, després d'un any de treball conjunt, el mes de juliol vàrem subscriure un conveni de col·laboració entre la societat anònima de mitjans i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies per intercanviar producció entre els mitjans d'À Punt i la xarxa d'emissores municipals valencianes.

L'acord, que té una durada inicial de quatre anys, permetrà intercanviar continguts d'informatius entre À Punt i la xarxa d'emissores municipals i facilitarà l'elaboració de productes conjunts, així com la utilització compartida de recursos tecnològics i immobles.

És un acord que trasllada tant les indicacions de la Llei 6/2016 com del contracte programa.
Els dos documents, que insten a millorar les funcions de servei públic, subscriuen convenis de col·laboració amb altres entitats de ràdio, xarxes de ràdio locals o comarcals, i altres administracions públiques.
Estem intentant complir este manament.

Una volta hem subscrit l'acord, ara estem en la fase que les emissores municipals han de formalitzar l'adhesió al conveni.
Actualment hi ha vint-i-tres ajuntaments adherits a la xarxa d'emissores municipals valencianes i el nostre desig seria que la xifra augmentara, i em consta que des de la federació de municipis s'està treballant per fer una crida i que siga així.

El conveni es traduirà en diverses accions beneficioses per a les dos parts.
Col·laborarem en la cobertura informativa.
Les emissores locals faran les funcions de corresponsalies, participaran en programes informatius i podran connectar-se i reproduir part dels nostres continguts informatius i esportius.

Participaran també en la producció i emissió conjunta de programes.
La graella de la ràdio d'À Punt rebrà programes fets per emissores que integren la xarxa.
I, a més, À Punt contribuirà a la dotació tecnològica necessària per a incrementar la connectivitat de les ràdios municipals.
En definitiva, guanyarem en informació de proximitat, en cobertura i en nivell professional.

Respecte a la col·laboració amb les televisions locals, adjudicatàries de les TDT, vaja per davant que esta direcció general és molt conscients que À Punt ha de contribuir a enfortir les relacions entre les televisions comarcals de la Comunitat Valenciana i el seu teixit empresarial audiovisual, d'acord amb el que estipula tant la llei de creació com el contracte programa i la llei de l'audiovisual valencià.

Però com ja els he informat anteriorment en esta comissió, el context és diferent al que he descrit amb les emissores municipals.
D'una banda, estem davant d'empreses majoritàriament privades que, en la majoria de casos, competeixen entre si per la cobertura d'un mateix territori o demarcació televisiva.
I, en segon lloc, no existix, com en el cas de les ràdios municipals, una entitat única que coordine totes les concessionàries de les televisions digitals locals o comarcals, una xarxa amb la qual pugam arribar a un conveni de col·laboració per a la prestació de servei públic.

Per tant, estem condicionats a fer convenis individuals amb cada televisió i en el moment que hi haja un pagament per la prestació d'un servei, doncs, estem entrant en un terrenys que ja és el terreny de la contractació.

La llei de contractes públics ens obliga a fer concursos per a abastir les nostres necessitats.
Si no fixem requisits de proximitat pot donar-se el cas que acaben guanyant el concurs empreses amb molts recursos però que no tenen presència en els àmbits comarcals, amb la qual cosa no estaríem enfortint el teixit audiovisual sinó exportant quota de mercat.

Estem treballant, d'acord amb l'administració, com ha dit el senyor president, el senyor Soriano, president de la corporació, amb la possibilitat d'establir, com a requeriment previ del concurs per al subministrament d'informació de proximitat, que les empreses que puguen optar al concurs puguen dir que tenen una llicència local de TDT.
Però tot això està en període d'estudi per veure si les lleis admeten, i els reglaments, que això puga ser així.

Tot i els obstacles que tenim per arribar a una solució global, els hem d'informar que en els 108 dies que portem emetent, des del 10 de juny passat, s'han fet un total de trenta-una retransmissions per a cobrir esdeveniments especials.
Vint-i-dos han segut esportius, centrats en la pilota, el futbol i el bàsquet.
Huit han estat centrats en les festes i esdeveniments culturals de primer ordre i, finalment, una retransmissió ha sigut de caràcter informatiu amb la cobertura del debat de política general.

De totes les retransmissions que s'han fet, en quatre casos ho hem fet mitjançant un acord amb les empreses concessionàries de TDT: en el cas de la retransmissió Portugalete-Castelló, i el partit de tornada; en el cas del Sexenni de Morella; en el cas de les Fogueres d'Alacant, i en el cas de l'entrada de bous i cavalls de Sogorb.

En el cas de la cobertura de les Fogueres d'Alacant, ens va pillar a l'inici de les emissions.
Teníem molt clar que havia de ser una cobertura especial.
És una festa declarada oficialment d'interés turístic internacional i, evidentment, ho havíem de fer.
El contracte es va fer amb Arte Quatre Víctor, Societat Limitada, per un pressupost de 14.
000 euros.
Esta productora és l'adjudicatària de la concessió de TDT de la demarcació d'Alacant i opera amb la marca Alacantí Televisió.

Alacantí Televisió és un mitjà de comunicació públic integrat pel consorci de municipis d'Alacant, el Campello, Xixona i Sant Joan.
Per tant, mitjà públic amb una gestió privada.

En la cobertura del Sexenni de Morella, de nou estem davant la cobertura d'una festa d'interés turístic nacional i, atenent el caràcter singular de la festa, es va valorar que havia de formar part de la programació d'À Punt.

En línia amb l'aposta per enfortir les relacions entre les televisions comarcals de la Comunitat Valenciana es va signar un acord de coproducció amb l'empresa Comunicacions dels Ports, que ostenta l'única llicència de TDT en emissió en actiu en la comarca dels Ports -actualment es diu Nord Televisió- i que ja tenien previst realitzar la transmissió.
.
.
I ells ja tenien previst fer la retransmissió i nosaltres vam fer un conveni amb eixa TDT.

En l'entrada de bous a Sogorb, ja vaig avançar en esta cambra que ho faríem.
À Punt tenia interés en retransmetre l'entrada de bous.
També és una festa declarada d'interés turístic internacional i bé d'interés cultural immoble.
En este cas, l'Ajuntament de Sogorb va fer una adjudicació a Mediterráneo Televisió a través d'un procediment obert i ordinari de licitació de servei de gravació, producció, realització i emissió televisiva.
Nosaltres vam arribar a un acord amb Mediterráneo, pel qual ens servien el senyal realitzat net, i amb això vam fer la retransmissió.

En els quatre casos descrits s'ha actuat fent compatible les indicacions de la Llei 6/2016 i la llei estatal de contractes del sector públic.
És a dir, quan ho podem fer, ho fem.

Bé, senyories, bé, disculpen si els he avorrit perquè s'ha fet molt llarg.
Les explicacions eren llargues però jo preferixc que vostés tinguen tota la informació.
Treballem perquè els mitjans públics complixquen amb l'obligació de ser servei públic, siguen plurals i aconseguixquen una bona audiència i tinguen una bona reputació.

És molt important que els mitjans públics comencen amb bona reputació.
Les bones reputacions se guanyen poc a poc i d'una espantada se perden.
Jo sempre els ho diré: els ciutadans han de vore À Punt Mèdia com el que és, que és el seu mitjà, la seua casa.
Ells paguen els mitjans públics i, per tant, els professionals això ho tenim sempre present i treballem per a d'això.
Que hem de millorar?
Sí.
Que estem satisfets?
També.
Però els prometem que estem en el camí de la millora.

I això és tot, i si volen fer alguna pregunta d'alguna cosa que els haja quedat poc clara.
.
.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Marco.

Iniciem el torn d'intervenció dels grups parlamentaris.
En primer lloc, el senyor Montiel, pel Grup Parlamentari Podemos-Podem, sol·licitant de la primera compareixença acumulada.

Per huit minuts.

El senyor Montiel Márquez:

Bon dia.

Moltes gràcies, president.

Moltes gràcies, senyora Marco.

Nosaltres demanàrem la seua compareixença i estem.
.
.
En primer lloc, hem de felicitar-la per l'exposició i pels cent deu dies aproximadament que porta l'actual graella.

Volem donar-li les gràcies, també, pel compliment d'un dels seus compromisos.
El 19 de juny vosté va parlar ací, a preguntes d'este portaveu, en relació a l'accessibilitat, la millora de les condicions d'accessibilitat.
I estem satisfets dels anuncis que mos fa ara que posen de manifest que estem avançant en eixa accessibilitat universal, encara que nosaltres pensem que no hem de deixar d'ampliar l'accessibilitat a persones amb diversitat funcional.

Tenim, de tota manera, també una qüestió, que té a vore amb eixe impacte en el sector audiovisual.

Nosaltres pensem que, efectivament, s'està produint i, a més, n'hi han declaracions d'associacions, de col·lectius empresarials i professionals que saluden la revitalització, pràcticament la recuperació del sector audiovisual que estava pràcticament mort en la Comunitat Valenciana, però ja li diguérem en alguna ocasió, i tornem a recordar-li ara que cal fixar un mecanisme seriós, un mecanisme estable de control de les condicions laborals dels treballadors, de les empreses que subministren tant continguts com altres serveis al sector públic.
No, no hem d'admetre que la recuperació del sector audiovisual carregue sobre les esquenes dels treballadors d'aquestes empreses.

I, per tant, li suggerírem en aquell moment un sistema fàcil, que era el control de TC1 i TC2, etcètera, però entenc que deuria formar part d'eixa avaluació que se fa de les produccions.
.
.
, deuria incorporar-se un condicionament de tipus social, de la mateixa manera que deuria incorporar-se una mirada de gènere perquè no sols pels continguts sinó també per la composició dels treballadors i de treballadores de les empreses i, també, una vessant mediambiental, tal com estem ja fent en els plecs de condicions que faria el sector públic.
Per tant, condicions ambientals, socials, de gènere i altres que estem exigint-mos a nosaltres mateixos, deuria exigir també la societat pública quan contracte amb aquestes empreses.

Ha parlat vosté de dos-cents contractes quan el 19 de juny vosté parlava de huitanta.
Vosté dia Â«huitanta empreses treballant al voltant d'À Punt, amb dos mil persones aproximadamentÂ».
Jo celebre que ara siguen dos-centes però no estic molt segur si açò suposa també que hem passat de dos mil persones en el sector de la indústria cultural a tres mil o més.
No ho sé.
M'agradaria que vosté ho aclarira un poc perquè pense que és molt important la data perquè, a més, n'hi ha una qüestió, que és la temporalitat per la producció.
L'entrega de productes té una data i, per tant, deurien filtrar aquesta informació perquè el president, en algun moment, va parlar de tres mil, quatre mil.
.
.
En fi, jo vull ser seriós en eixes coses i tindre la temperatura, la informació exacta de quina és la situació del nostre sector audiovisual perquè eixa preocupació la compartim i pensem que, efectivament, forma part d'un dels vectors de desenvolupament de la nova economia.

Una altra qüestió que nosaltres volíem plantejar era la qüestió de l'animació.
Ja li recordaren a vosté.
.
.
Sembla que han obert el joc a les productores valencianes d'animació i, per tant, que eixes crítiques que es van produir en un primer moment estan ara satisfetes gràcies a l'acció de la seua direcció, però torne a comentar-li una qüestió que ha de vore amb els continguts, o siga, la reproducció d'estereotips sexistes és molt més greu i molt més fàcil de produir-se en les sèries d'animació que en les sèries de ficció per a adults perquè, entre altres coses, perquè, a més, els adults tenen criteri que poden filtrar allò que reben.
.
.
, dels impactes que reben audiovisuals, mentre que els nostres xiquets i xiquetes no tenen eixe criteri per a filtrar allò i, per tant, no m'agradaria que reproduïren una cultura que després porta a situacions com la que hem hagut de lamentar esta matinada a Castelló, que és una cultura basada en el patriarcat i el sexisme, no?

Feia unes dies, o feia unes setmanes, un diari feia un reportatge interessant que.
.
.
, el títol m'agradava molt, Â«À Punt, no ens fallesÂ», i quatre professionals de l'audiovisual valencià parlaven de les seues expectatives davant de la nova televisió autonòmica.

Jo pense que, de vegades, amb massa freqüència parlem en un cercle molt reduït d'amics i de persones i de coneguts i d'experts, etcètera.
Hui, he tingut una qüestió domèstica i als obrers que han vingut a casa, als dos els he preguntat, Â«vosaltres heu vist ja À Punt?
Â» Cap dels dos, cap dels dos.
Però.
.
.
, vull dir, açò, si eixim al carrer, el problema és que n'hi ha encara com una.
.
.
, és com.
.
.
, jo ja sé que és molt difícil la competència, que n'hi ha molts productes en el mercat, que ara, qualsevol no sols amb el comandament a distància sinó amb altres dispositius pot estar constantment saturat d'informació i d'oferta.
Però jo tinc la percepció.
.
.
, -puc parlar de ma mare o puc parlar d'altres- que quan.
.
.
, jo aprofite, eh?
, jo faig la meua enquesta aixina arreu, amb el taxista, amb l'obrer, amb ma mare.
.
.
Jo crec que encara n'hi ha molta gent que encara no té ni clar, ni clar, que À Punt existix.

Quan vosté ha parlat de la contractació de les autopromo, jo crec que caldria tornar a plantejar-se una campanya de difusió, d'alcanç, d'aplegar al gran públic.
Crec que, si no, els índexs d'audiència que hui per hui són baixos, per tot el que sona o se pot arreplegar, no creixeran tampoc per a eixa primera avaluació del primer any que hauríem de fer-mos.

I jo crec, i li vaig a donar una impressió.
.
.
Vosté dia en una entrevista en gener que À Punt, dia, Â«el que fem a À Punt sorprendràÂ».
Jo, encara no m'he sorprés.
I, sobretot, els magazins em pareixen, em semblen, i és una opinió d'un profà, llargs i pesats.
I crec que.
.
.
, espere que la nova graella introduïsca.
.
.
Jo ja sé, ja sé que calia fer un esforç molt gran i comptar amb productes externs, però jo confie molt en el que siga encara producció pròpia i un treball molt més imaginatiu.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor Montiel.

Continuem el torn d'intervenció dels grups parlamentaris.
Té ara la paraula la portaveu del Grup Parlamentari Compromís, també sol·licitant de la segona compareixença acumulada.

Per huit minuts, la senyora Álvaro.

La senyora Álvaro Cerezo:

Moltes gràcies, president.

En primer lloc, sí que m'agradaria lamentar l'assassinat que hui ha tingut lloc a Castelló.
I, al respecte, voldria fer-li un prec, un prec.

Hem escoltat este matí, fins a dos voltes, en la connexió a Castelló, que se parlava de violència familiar.
I creem, des de Compromís, que eixe no és el nom.
Açò ha sigut un assassinat masclista en tota regla.
Per la qual cosa, li encomane eixe prec.
Tinguem molta cura en el llenguatge perquè vostés, els mitjans de comunicació, són allò que més pot ajudar en la lluita contra la violència masclista.
Prenga-s'ho com al que és, un prec.
Un prec perquè des del meu grup de Compromís no vindrem ací a dir si ens agrada un magazín, si ens deixa d'agradar un magazín, si ens pareix de molt bona qualitat, perquè pensem que la societat és diversa i plural, i no se'ns ocorrerà demanar-li a vosté si ha de titular d'una manera o d'una altra.
Pense que hem fet una molt bona llei; una llei que deixava en mans de professionals la seua feina i ens ratifiquen en això.
Prenga-s'ho simplement com al que és, un prec que li fem des de Compromís.

I anant ja al tema, la darrera volta que vosté va estar ací venia a parlar-nos de la posada en funcionament de les emissions d'À Punt, tot i que alguns grups parlamentaris al remat li preguntaren el que els donà la gana, però el que els donà la gana!
Jo entenc que vosté vinga avui a esta comissió i pregunte si açò se pot contestar, si és perfectament o no.
Escolte, a mi no m'agraden eixos comportaments i pense que quan a una persona se la convida ací s'ha de cenyir directament al tema del que se tracta.

Per això, el PP, en juny, quan vosté va vindre, el Partit Popular, se va encabotar en no sé quina rectificació que ja s'havia produït i per la cobertura de l'arribada de l'Aquarius -estic fent memòria- i el grup de Ciudadanos li va preguntar una cosa que no era objecte de la convocatòria (remors) que eren els convenis amb la TDT, dels que avui el senyor Soriano ja ens ha avançat alguna cosa, i vosté ha donat àmplia informació, la qual cosa jo li agraïxc.

Però, en aquell moment, en aquell moment no portaven vostés ni deu dies d'emissions i ja s'estaven produint protestes per uns articles de la llei que un grup interpretava d'una manera molt peculiar.
I, a mi, tal com hem ratificat en l'acta quan hem començat la sessió, a mi em va sobtar moltíssim que se parlara de la Â«colaboración con las TDT locales es necesaria para vertebrar el territorioÂ».
I això no ho va dir ni Podem, ni Compromís, ni el PSPV, sinó que ho va dir Ciudadanos, que benvinguts si van a deixar eixa deriva centralista, i benvinguts també si obliden ja allò del Â«adelgazamiento de la administración públicaÂ», inclosa (remors) radiotelevisió valenciana.

En fi, tornant al 19 de juny, i a l'acta me remet, vosté en aquell moment va respondre a este grup amb observacions que esta formació no havia tingut en compte, com ara l'aplicació de la recent llei de contractes que, òbviament, no estava en funcionament quan nosaltres votàrem la Llei 6/2016, cosa que dificulta enormement portar a terme la llei valenciana o, almenys, amb l'única perspectiva que se va fer en eixe moment i en eixe dia.
I, per això, hem sol·licitat eixa compareixença perquè nosaltres pensem que hi havien altres possibilitats, hi havien altres maneres d'interpretar la llei i vosté, avui, les ha deixades ben clares.

En la llei valenciana que ací redactàrem, en l'article 9, dedicat a la cooperació, informació, apareix la possibilitat de convenis.
Eixe dia no aparegueren, eixe dia se parlava simplement de contractes i amb altres entitats, convenis amb altres entitats, l'opció de donar la llum a una agència valenciana de notícies que sí vindria a vertebrar el territori i a donar una millor cobertura a la informació i a facilitar el compliment dels subsegüents articles que fan referència a la xarxa d'emissions.

Nosaltres volem preguntar-li per eixa agència valenciana de notícies, si han baremat impulsar-la.
No crec que siga responsabilitat únicament d'À Punt, però sí que creem que l'impuls que li poden donar vostés des de radiotelevisió valenciana per a impulsar eixa agència valenciana de notícies, pot ser definitivament important.
Per això li pregunte si han baremat este article de la llei i si pensen que podia vertebrar territori.

Pensem que gràcies a la llei tenim una verdadera oportunitat de fer créixer els nostres recursos a nivell territorial que l'impuls d'esta agència sí que ho faria.

També l'article 29.
3 parla d'eixa necessària vertebració del País Valencià mitjançant la presència de la radiotelevisió valenciana dels esdeveniments de diferents pobles i ciutats del territori, però parla clarament de vertebrar directament des dels distints mitjans de la corporació pública als quals podrà sumar-se la col·laboració estable amb altres mitjans del sector audiovisual donant preferència als de titularitat pública, cosa que eixe dia, en l'acta del 19 de juny, que acabem de ratificar, a algun grup se li va oblidar que s'havia de donar preferència a la titularitat pública, cosa que vostés ja han fet.
Jo venia a preguntar-li específicament per això però vostés ja, afortunadament, doncs, en eixos cent escassos dies que porten d'emissió, veig que estan donant complidament compliment a la llei.

Mire, per finalitzar, li done l'enhorabona o, millor dit, ens donem l'enhorabona pels nous estudis de ràdio.
Per eixe trending topic de la setmana.
.
.
Jo sé que a algú no li importa si tenim 13.
000 usuaris de Twitter o si el coneiximent és més alt o menys alt.
.
.
A mi, sí; a mi, arribar a eixe trending topic i, especialment, amb la Big Band de Borriana, me va omplir d'orgull.
I també per l'accessibilitat, que vosté sap que des de Compromís tant li havíem reclamat.
Bé, havíem reclamat en la llei i, això, tirem una miqueta més.
Jo sé que l'esforç és important, però anem una miqueta més lluny.
I per eixe conveni amb la xarxa d'emissores municipals que, de ben segur, ens donarà això que buscàrem quan parírem la llei: vertebrar el territori, tindre una radiotelevisió valenciana de qualitat, pública i propera.

Moltíssimes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Álvaro.

Anem a donar pas, ara, a la intervenció del Grup Ciudadanos, per quatre minuts.

Senyor Subiela.

El senyor Subiela Chico:

Sí, gracias, presidente.

Vamos a intentar dar un poquito de seriedad y rigor a esta comisión y ceñirnos a su comparecencia y no a anteriores intervenciones en otras comisiones.
Y, además, malinterpretando el contenido de ellas.
Tampoco voy a entrar a valorar el contenido porque creo que no es nuestra misión y, de hecho, aquí no somos críticos del contenido de la televisión.

Pero, mire, sí que hay algo…, hay cosas de sus intervenciones que a mí me descolocan, porque cada vez que interviene se queja de que le faltan medios y que le falta plantilla.
Habla de un nuevo modelo pero siempre se compara y hace referencia a modelos de televisión que están fracasados y que no queremos que sean el modelo o el reflejo de los medios de comunicación valencianos.

Usted ha hablado de la externalización, oiga, casi como con pena, como si fuera algo malo la externalización.
Pero luego saca pecho de la cantidad de puestos de trabajo que ha creado esa externalización.
Y yo, por ejemplo, yo no creo que los productos externos sean peor simplemente por ser externos, como aquí se ha dicho.
Los productos externos no tienen por qué ser peor.
Los profesionales son los mismos, los que están fuera que los que están dentro, simplemente depende de la empresa en la que están.

Usted habla de la colaboración de la xarxa de televisions comarcals, habla de convenios, de compromisos con las radios pero siempre se olvida de la última frase que hay en la ley, que es el tema de la dotación presupuestaria.
De eso no habla nunca.
Y cuando habla de las teles, porque de las radios aún se le ve algo alegre, pero cuando habla de las teles ya se le tuerce el gesto porque, al final, lo que entendemos de lo que está explicando de los compromisos con las televisiones, que sí, que la ley lo dice pero que usted no está de acuerdo con eso y que se va resistir a cumplirlo todo lo que pueda y más.

Mire, yo creo que el único obstáculo para cumplir esa ley es su reticencia a trabajar así.
Pero, oiga, mire, es que los cinco grupos que hicimos esta ley queríamos eso, y se tiene que hacer, o más.

Mire, ya que usted ha hablado de contenidos, a ver si usted me puede dar una contestación un poquito más concreta que el señor Soriano.
¿Por qué, qué sentido, qué beneficio tiene para la televisión pública valenciana que las miniseries se produzcan al cien por cien?
, cuando eso es algo que el sector cree que no es el futuro, que no es ese el camino, y se ha vuelto a caer en esa decisión.
¿Por qué?
Insisto, no lo critico, quiero una explicación.
¿Qué beneficios nos da ir en contra del sentido del consejo del sector audiovisual valenciano?

Y quería preguntarle también por lo mismo que le ha preguntado el señor Montiel, ¿qué ha pasado con la campaña de publicidad?
¿Qué recursos se han gastado en la campaña de publicidad y qué resultados se cree desde la dirección general que ha tenido?
, porque la sensación es la sensación porque no tenemos unos datos.
Desde nuestro grupo parlamentario es la misma que desde el señor Montiel, que ha fallado, que hay mucha gente que no sabe que existe todavía À Punt.

Y lo enlazo con la siguiente pregunta.
¿Cómo va la contratación de publicidad?
Porque eso es un baremo real de qué aceptación tiene el proyecto de À Punt, que haya anunciantes, que sea un sitio donde las empresas vean que pueden vender sus productos y se puedan anunciar.

¿Cómo vas a contratar?
Porque yo, es cierto que recibo muy mala señal por culpa de la antena de mi casa, no por culpa de ustedes, pero la veo muy mal, y cuando la veo, aparte del de Conforama, veo pocos anuncios.

Y como antes ya me he pasado un minuto, voy a ser bueno con el señor presidente y no voy a exceder de mi tiempo.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Subiela.

Té ara la paraula la portaveu del Grup Socialista per quatre minuts, senyora Peris.

La senyora Peris Cervera:

Gràcies, president.

Volguera també que les meues primeres paraules foren per a condemnar l'assassinat hui de dos xiquetes de quatre i sis anys a Castelló, presumptament pel seu propi pare que s'ha suïcidat.

I permeta'm, encara que estiga fora de l'ordre del dia, reiterar el que des del moviment feminista anem diguent durant molt de temps.
I és que els maltractadors mai són bons pares.

Senyora directora, també s'ha dit,  s'acaba de complir els primers cent dies des que varen arrancar les emissions de la televisió d'À Punt el 10 de juny.
Pareix que siga una eternitat, però jo crec que cal ficar les coses en el context.

A penes cent dies en què hem ficat en marxa una plataforma informativa multimèdia, pròpia del segle XXI, que els seus fonaments estan ben assentats, que són: informació, entreteniment de qualitat i potenciació del sector audiovisual.

Una engegada que genera expectació, directora.
també crítiques i polèmiques, algunes ridícules i absurdes, però vostés ja saben que la maquinària del fang ja fa temps que es va ficar en marxa.

Però és una gran oportunitat, i hui en diferents intervencions ha eixit.
És una gran oportunitat també per al sector audiovisual valencià, molt castigat per la crisi i també per l'abrupte tancament de Radiotelevisió Valenciana.

Vosté ha fet en la seua intervenció referència a alguns dels productes, minisèries o documentals que es varen seleccionar per l'alt consell que es va formar.

I a mi sí que m'agradaria que vosté poguera ampliar-mos quant d'aquell treball de l'alt comissionat, que tingué un pressupost de 25 milions hui, està en la graella d'À Punt o està a l'espera de poder incorporar-se, perquè em pareix un tema interessant.

Sense dubte, jo no escatimaré, vosté també ho ha fet, un servei públic desconnectat des de fa cinc anys té la seua dificultat, tornar-la a connectar en la ciutadania.
I sols duguem cent dies.
Per tant, no s'ha de tremolar, simplement cal ficar-se a treballar per a tornar a connectar la població que volia disposar de mitjans de comunicació de titularitat pública i que hui no estan connectats.

Per tant, eixes campanyes de publicitat o d'autopromo poden ser una bona iniciativa, i segurament hauran de buscar altres vies.
Però esta és una televisió feta pels professionals, per grans professionals, però ha de ser una ràdio i una televisió per a tots i per a totes.

I per tant, és una televisió generalista que ha de buscar aplegar a tots els públics.
I això, hui que és molt prompte per a fer una avaluació, no s'està produint, però estic convençuda, directora, que més prompte que tard ho van a aconseguir.

I per últim, simplement plantejar que jo crec que n'hi ha alguns reptes.
Vosté parla que els recursos són escassos, però han de ser suficients.
Estem parlant del pressupost dels 55 milions.
Són escassos, però han de ser suficients.

Jo volguera preguntar-li, també ho ha fet algú, com aniria o què estan treballant per a l'obtenció de recursos propis, especialment a través de la publicitat.

I per últim, directora, dir-li que és molt important garantir la sostenibilitat d'este sistema.
Sé que tenen dificultats i que segurament el que tenen mai és prou.

Però mire, el consell de liquidació de Radiotelevisió, La Generalitat acaba d'assumir el deute de 1.
200 milions d'euros el passat 7 de setembre, amb una televisió que, com ja s'ha dit moltes voltes, aplegà a tindre una plantilla de 1.
800 treballadors, i un ERE que fou una caça de bruixes.

Nosaltres no volem tornar a d'això.
Estem molt lluny de tot això.
És més, no ho permetrem.
Per tant, els reptes és que en el que tenim.
.
.

El senyor president:

Vaja finalitzant.

La senyora Peris Cervera:

.
.
.
hem de fer una bona tele, i sobretot que siga sostenible.

Gràcies, directora.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Peris.

Finalitzem esta primera ronda d'intervencions amb la intervenció del Grup Parlamentari Popular, per quatre minuts, en el seu portaveu, senyor Bellver.

El senyor Bellver Casaña:

Sí, moltes gràcies, senyor president.

Jo possiblement no vaig a ser tan amistós i tan complaent com la resta de grups parlamentaris.
Però no obstant això, sí que volguera dir alguna cosa.

Encara que ja vàrem deixar esta voluntat clar en les nostres esmenes, tant en el que va ser la redacció de la llei com el que van ser els pressupostos d'enguany, sí li vull dir que sempre tindrà vosté al seu costat este grup parlamentari en totes aquelles decisions que vosté prenga per a la col·laboració publicoprivada.

Mosatros estem absolutament convençuts que esta és la línia que vosté ha de seguir.
La línia que vosté ha de seguir en tots aspectes.
La línia que vosté ha de seguir, com ha enunciat ací respecte a totes aquelles qüestions del dia a dia que per la seua especificitat, per la seua quantitat o per la seua qualitat, ha hagut d'acudir a la iniciativa privada.

Però també respecte del que són la resta d'actors locals, comarcals, provincials i autonòmics.
De fet, mosatros vàrem presentar, vosté ho sap, una proposta, una esmena als pressupostos de l'any 2018 precisament en esta línia, no per a limitar la quantitat de diners que À Punt pot destinar al sector audiovisual.

Si mosatros estem absolutament convençuts que aquesta llei, que el fet de ficar la tele, la radiotelevisió en marxa precisament anava a contribuir a una cosa, que és a revitalitzar el sector audiovisual valencià.

Però el que estàvem dient és que eixa revitalització del sector audiovisual valencià precisament pels temes de territorialitat que se criticaven abans, que no ha entés molt bé.

Al revés, si el que mosatros estem demanant és que À Punt tinga la capacitat d'arribar a acords en altres actors de la Comunitat Valenciana per a ficar en marxa conjuntament qüestions que tinguen que vore en productes del sector audiovisual.
Estem absolutament convençuts que això milloraria, sense ningun dubte, la qualitat dels productes que trauríem endavant.

Per tant, sempre que vosté plantege col·laboració publicoprivada, compte en este grup parlamentari per a traure endavant eixes propostes.

No recorde qui s'ha avançat, vosté va dir l'última vegada en esta comissió, crec recordar, que la dada era esta: 80 contractes i 2.
000 persones.
Hui anunciava vosté 206 contractes vius.
Home, m'agradaria saber precisament eixos contractes vius que estan signats o firmats en empreses privades de la nostra comunitat majoritàriament, quin és el volum de llocs de treball que s'estan creant.

Respecte del que plantejava el senyor Montiel, totalment d'acord.
De fet, era una preocupació que ja teníem quan estiguérem redactant la llei, i ja vàrem fer constar en eixa llei que la gent que estiga treballant per a les empreses audiovisuals, que tinguen unes condicions laborals jo crec que inclús que diguérem similars a les que tenen els treballadors d'À Punt.

Dia el senyor Montiel: Â«Jo encara no me sorprencÂ».
I jo afegixc: allò greu no és que el senyor Montiel no se sorprenga.
Allò greu és que qui no s'ha sorprés és la societat valenciana.
Segur que em poden criticar que el que vaig a dir és.
.
.

La bona reputació i la pluralitat tenen molt a vore.
La bona reputació i l'audiència jo crec que també van vinculades.
Vostés podran dir que són qüestions que no tenen res a vore.
Però, clar que sí.

I pel que dia el senyor Subiela respecte a la publicitat.
.
.

El senyor president:

Vaja finalitzant.

El senyor Bellver Casaña:

.
.
.
és que per a poder contractar publicitat, és fonamental conéixer les audiències, si no les empreses no van a contractar.
Per això, mosatros ens encabotàrem tant que era important que n'hi haguera un control d'audiències, fonamentalment per això, fonamentalment perquè À Punt poguera tindre ingressos, a part dels que tindrà a través del pressupost.

I en açò ja sí que acabe.
No ho he aconseguit en el president, vaig a intentar-ho en vosté, senyora Empar Marco.
Quin pressupost entenc que va haver de sol·licitar la corporació per al funcionament de la corporació i de la societat en el pròxim any 2019?

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Bellver.

Ara, per a contestar les preguntes dels grups parlamentaris, té la paraula la senyora Marco per quinze minuts.

La senyora directora general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació de la Comunitat Valenciana:

Intentaré anar per ordre.

El senyor Montiel i el senyor Bellver parlen de les condicions laborals en les productores.
Nosaltres vigilem molt les condicions laborals, les condicions econòmiques de la mateixa productora.
Demanem els TC1 i els TC2.
I sí que avaluem.
Si les productores tenen dones.
.
.

No és que estem diguent-li a l'empresa privada: Â«Ha de tindre vosté talÂ».
Però sí en les produccions que nosaltres fem, sí que intentem que hi haja tant homes com dones fent el producte, els continguts que nosaltres estem encomanant.
I li assegure que les condicions laborals se vigilen tant que a vegades hi ha problemes just per les condicions laborals.
I ho deixe ací, però crec que m'entenen.

Bé, després, és molt difícil -pel que deia també ara el senyor Bellver, vosté també ho ha preguntat, del impacte audiovisual- és molt difícil saber exactament el nombre de gent.
Quan jo parle de 206 produccions, estic parlant també de continguts i serveis.
Està barrejat.
Per això, són les 2.
000 persones, perquè les 2.
000 persones són de la part, digam, creativa.

No mos és fàcil comptar.
El que nosaltres fem per a mirar a vore quanta gent està treballant és mirar les produccions que tenim i quina gent n'hi ha treballant en eixes produccions.
I amb això ix el nombre.
Els altres que se diuen per ahí, jo no sé d'on ixen.
Els nostres ixen de comptar la gent que està treballant en cada producció.

Però és de veres que això és una pilota, i que n'hi ha gent treballant en l'entorn en altres històries.
I a més, açò provoca que estes productores treballen també amb altres operadors, fora de la Comunitat Valenciana.
Que això és el que volem.

Des del principi no volem una dependència.
Volem que esta gent s'enfortixca i treballe en altres produccions, també de fora.
Això és una cosa que se guanyarà amb el temps, i és prompte, eh?
, els ho dic jo.
Mai els enganyaré.
És prompte.
Però s'ha de fer.

Perquè si no, no estem fent-ho bé.
Això hem de provocar que siga així.
I jo crec que arribarà.
Però de les condicions laborals li puc assegurar que se demanen totes.

Sí, té raó, hem de cuidar molt la reproducció d'estereotips sexistes.
Jo estic molt preocupada per això.
I a més, ahir, que vaig tindre reunió amb el Consell de la Ciutadania, que també ho estan, de preocupats, i hem d'establir els mecanismes perquè eixes coses no passen.

I que, quan hi haja alguna cosa que algú pense que està en el límit, s'ha de dir i s'ha d'estudiar, i s'ha de vore.
Nosaltres no tenim per què fer-ho sempre bé, encara que ho mirem molt.
Perquè eixe tema mos preocupa.

Aleshores, tant el Consell de la Ciutadania, que ahir se va comentar, com eixos mecanismes de queixa, de relacions amb la corporació, amb la direcció, anem a vore com ho establim perquè siga operatiu i efectiu, i realment hi haja canvis en les coses en què ens equivoquem.

Sí, tenen raó, n'hi ha molta gent que no coneix À Punt.
A mi també me passa, jo també pregunte, i n'hi ha molta gent que a mi me fa molta ràbia que no conega À Punt.
Val, les dos campanyes que s'han fet és de veres que no han sigut.
.
.
, digam que tinguen uns números que digues: Â«Ostres, açò ha sigut arrasadorÂ».

Segurament hauríem d'haver invertit més diners en això, perquè clar, això són diners també, que ho sàpiguen sempre.
Tot, darrere n'hi ha diners, ja ho saben.
Ara estem en un pla de màrqueting més senzill, però pensem que més efectiu.

Per exemple, estem anant a tots els partits de futbol amb.
.
.
(inintel·ligible) .
.
.
on apareix À Punt.
Estem buscant formes imaginatives d'arribar al públic, val?
Estem anant a tots els esdeveniments, hem anat a Sueca a la paella, al MIM.
Estem mirant a vore com introduïm À Punt a través del màrqueting en tota la Comunitat Valenciana.
Costarà?
Bé, costarà una miqueta.
Deixem-nos almenys fins que acabe l'any per a vore.

N'hi ha una cosa que jo vull que vostés tinguen molt en compte i que això passa i no és el cas del senyor Subiela, però sí que són altres casos.
Nosaltres no som.
.
.
La xarxa de la TDT, els emissors, estan bastant tocats.
Vull dir, ahí s'està intentant que revisions perquè els emissors funcionen bé i.
.
.

Però el senyal no és nostre.
Vostés saben que això està en mans de La Generalitat i nosaltres insistim molt en què això es modernitze.
Perquè és que tenen trenta o quaranta anys.
I clar, alguns, és difícil, val?

I si una persona en un poble no arriba, ja pots fer tots els plans de màrqueting que vullgues.
Perquè si no els arriba, no els arriba.
Val?
I això estem intentant que no siga així, però també els vull dir que no està també tot en les nostres mans.

A banda que a la gent s'ha d'acostumar-la en sintonitzar.
.
.
Vull dir, açò no és apretar un botó i ja està.
Vull dir, quan una persona major agafa el comandament i se li rebolica tot, doncs, vull dir, que és complicat.

Aleshores estem mirant com fer-ho perquè en este pla de màrqueting que ja voran vostés accions perquè la sintonització siga el primer que es faça.
Primer la sintonització, després si t'agrada o no t'agrada i et quedes.
Però primer que pugues sintonitzar, no?
I estem en eixes.
Què ho podíem haver fet abans?
Sí.
Però és que no podem fer tantes coses a l'hora.
Però bé, ara ho estem fent, no?

Què més m'ha preguntat vosté?
No coneix À Punt.
.
.
Encara no li ha sorprès.
Doncs, ho sent.
Jo crec que n'hi ha coses que sí que són boniques, però això és molt subjectiu.

Bé, Compromís que em preguntava pel llenguatge, no?
No es pot imaginar com d'obsessionada estic jo en el llenguatge, val?
I sent que de vegades n'hi hagen errades.
Està en el llibre d'estil, els ho diem cada dia als periodistes i renovem la manera de dir-ho.

Volem buscar formes originals, però de vegades n'hi ha costums que són difícils de llevar.
I fan molta ràbia, ho sé, val?
Perquè a mi personalment em fan molta ràbia.
Però, doncs, és el que tenim i hem d'intentar que això no passe.
Com més queixes n'hi haja també la gent s'enterarà més que ha de canviar.
És a dir, que li agraïsc la seua queixa.

De l'agència valenciana de notícies he de dir-li que per a mi està desapareguda.
Vull dir que no me n'he ocupat en absolut de mirar això, perquè crec que primer necessitem un cert rodatge, val?
A banda que això sí que requeriria un pressupost i una assignació de personal diferent.

O mirar com fer-ho perquè eixa xarxa d'emissores municipals.
.
.
Clar, per a això també necessitaríem que la xarxa de TDT s'organitzara.
Vull dir, que.
.
.
Crec que ho podem fer, però això requerix un temps i requerix posar els recursos en altres llocs i en este moment no estem per a això.

Bé, el senyor Subiela no sé què diu quan diu que jo parle amb pena de l'externalització.
Està vosté molt equivocat.
No parle en absolut amb pena.
Jo sóc molt conscient -i a més li ho dit que n'hi ha moltes coses que han d'estar externalitzades perquè ho han d'estar.
Vull dir, és que si no, no estem en el que hem d'estar.

Mire, n'hi ha molts models antics, és de veres.
Però nosaltres hem de buscar el nostre.
El nostre model de plataforma ja és un model nou.
Vull dir, i altres mitjans van a eixe mitjà, però nosaltres hem crescut ja aixina.
Això, encara que li parega que és el de sempre, no és el de sempre.
Li assegure que no és el de sempre.

I li diré que en este moment nosaltres hem d'obrir un debat sobre el tema de l'externalització, evidentment.
Ja els ho he dit, nosaltres volem obrir platós perquè volem fer producció pròpia.
Però això també requerix que es plantegem si eixos platós els donem en el seu control.
.
.

És a dir, nosaltres podem tindre el control, perquè és el que la llei ens diu, però el control no vol dir que no puguen estar externalitzats els equipaments tècnics.
Vull dir, i en això estem oberts a fer-ho i a més no ho dic amb pena, ho dic convençuda que s'ha de fer d'eixa manera.

El que sí que crec és que n'hi ha un punt bàsic de personal que a la millor nosaltres, si obrim més platós, hauríem d'obrir també una mica l'RLT a personal bàsic que estaria bé que tinguérem.
No estic parlant d'un munt de gent, estic parlant de potser un centenar de persones que potser necessitem.

Això són uns càlculs que estem fent encara sense concretar, però potser això a la llarga ho anem a necessitar.
Què això és més pressupost?
Clar.
I jo sí que li contestaré a vosté en el tema del pressupost.
Mire, necessitem més pressupost perquè.
.
.
, i no molt, però el necessitem.
Però no per complir en un terç, que jo crec que l'hem de complir perquè vostés ho han dit aixina, l'hem de complir.
Però és que el necessitem.

Vull dir, necessitem perquè per a dinamitzar el sector audiovisual i mantindre estes inversions que estem fent, clar que necessitem diners.
No per ampliar la plantilla.
Necessitem diners per a dinamitzar més el sector.
Clar, per a fer més produccions i per a, no sé, per a la difusió de la pròpia llengua, per a la promoció del sector audiovisual, per a tindre més qualitat.
Clar que sí.

En què m'agradaria a mi que s'incrementara el pressupost?
La forqueta diu del 0,3 al 0,6.
Nosaltres pels càlculs que tenim en el 0,35, o siga en el trenta-cinc, cinc centèsimes més tindríem prou de moment.
I crec que això no és molt.

A quant puja això?
Doncs no sé, facen vostés càlculs, però seixanta-nou, setanta milions potser.
I ho anem a necessitar.
En això compliríem el terç, però és que, a banda de complir, és que ja voran vostés com arriba eixa situació.
No és ni el 0,6 ni el 0,3.
És el 0,35, vull dir que.
.
.

Tot el tema que els hem dit de l'autodescripció, d'equipar perquè les discapacitat puguen tindre eixos serveis, tot això també costa diners.
L'externalització costa diners.
L'externalització no vol dir que no la pagues, l'externalització la pagues.
Per tant.
.
.
I jo sí que demane això.
Demane eixos diners i eixos diners són els que demanaré en el pressupost del 2019.
Li pareix bé la contestació?
Val.

Què més?
Senyor Subiela, està vosté equivocat en allò de les minisèries.
Vull dir, les minisèries nosaltres no estem tancats a les coproduccions, en absolut.
De fet estem buscant operadors perquè eixes minisèries es facen en col·laboració i no estem en absolut tancats a això.
En absolut.
No sé qui li ha dit això, però no és així.
(Veus)

No, però nosaltres per exemple ja tenim una minisèrie en la qual estem buscant i crec que trobarem operadors.
.
.
No, no, no estem ahí.
Estem buscant coproduccions i ho estem fent, eh?
I a més no pensem que haja de ser tot de producció pròpia i ja està, en absolut.
Perquè això no dona projecció, val?

Efectivament, però nosaltres volem projecció.
Per això li dic que no està vosté en la línia en què estem treballant, perquè no estem treballant en eixa línia que vosté diu.
Algú li ha informat malament, simplement.
No passa res.
Li dic que estem en això, en què totes les produccions que tenim, si pot ser amb operadors que els donen projecció, molt més millor.

Bé, la senyora Rosa Pérez m'ha parlat de l'alt consell consultiu, de les produccions que estan en la graella.
Jo li diria que són quasi totes.
No tinc el percentatge, però li puc dir que la majoria Trau la llengua, Comediants, les grans produccions que n'hi ha hui en dia en la graella, en l'anterior i esta, són de l'alt consell consultiu.

No li puc dir un tant per cent i no m'agradaria arriscar-me perquè no tinc la dada ací.
Però jo diria que és alt, molt alt.
Vull dir que allò va servir, val?
Ens ha servit a nosaltres com l'aperitiu per a poder començar a fer coses.
Vull dir, que va ser important.

Sí, el repte és el pressupost, és obtenció de recursos propis.
La publicitat.
Nosaltres, des del principi hem externalitzat la publicitat, ens agradaria tindre'n molta, és molt difícil sense Kantar i estem en això.
Vull dir, esperem que quan vinga Kantar, quan tinguem Kantar tinguem més publicitat.

Per què?
Perquè bé, és el que ens demana el mercat i ja està.
El mercat demana això i aleshores, doncs, ho intentarem fer així.
De moment tenim publicitat?
Sí.
No en tenim molta i sí senyor, el Conforama, estem tots un poc fins a la monya del Conforama.
Però bé, esperem que vinga més publicitat.
Tenim ja encomanada fins a desembre alguna, poca, i estem apretant al nostre proveïdor perquè siga així.

I no sé si m'he deixat alguna cosa per contestar.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Marco.

Obrim un segon torn de paraula per dos minuts, si tenen alguna cosa.

El senyor Subiela, per Ciudadanos.

El senyor Subiela Chico:

Sí, gracias, presidente.

Señora Marco, el que me ha informado sobre las miniseries es la Corporación Valenciana de Mitjans de Comunicació.
Pregunta escrita, respuesta escrita.
Miniseries y…

La senyora directora general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació de la Comunitat Valenciana:

Però eixes són de l'alt consell consultiu.

El senyor president:

Senyora Marco, després tindrà cinc minuts per a respondre.

La senyora directora general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació de la Comunitat Valenciana:

Ah, perdó, perdó.

El senyor Subiela Chico:

Sí, serán del alto consejo consultivo pero la decisión de hacer producción al cien por cien alguien la avala y alguien le da lo que hay.
Y de momento todas son cien por cien producción.
Todas.
A mí me alegra escuchar lo que usted ha dicho, porque yo no comparto esto.
Pero esto es lo que están haciendo, yo no me lo estoy inventando.

Yo no sé cuántas miniseries o series han contratado ya a través de la ventana única ahora y que están siendo coproducciones.
Usted me hablaba en singular.
Una.
Una, dos, tres, cuatro, cinco si no se me ha ido.
Esto no me convence y por eso preguntaba, ¿por qué se está volviendo, se está aplicando el mismo sistema que ya fracasó y que no recomienda el sector audiovisual?

Si es que, mire, si no es simplemente una crítica, quería una explicación.
Porque estoy con usted, de la manera que dice el sector audiovisual se externaliza, o sea, se proyecta, perdón, se proyecta, no se externaliza, que ya nos equivocamos también de palabras utilizando siempre las mismas palabras.

Mire, y solamente -ya que tenía esta segunda intervención- preguntarle por el -que se me ha olvidado antes- follón del tema de Samaruc Digital.
Porque yo puedo entender su… O sea, no defiendo ni a uno ni a otro, pero lo que también he visto publicitado es que era el segundo más valorado.
Lo que no sé cómo se saca esa valoración, si es por Twitter o por qué.

Pero me gustaría saber, porque hemos pedido el resultado de las encuestas esas que se supone que habían hecho, pero no las hemos recibido todavía.
Entonces, que nos aclarara qué está pasando exactamente con el tema de Samaruc Digital.

Gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Subiela.

Finalitzem este segon torn d'intervencions de grups parlamentaris.
Dos minuts per al senyor Bellver del Grup Popular.

El senyor Bellver Casaña:

Sí, moltes gràcies i moltes gràcies.

Jo he d'agrair la valentia en este cas de la directora general.
La valentia de dir el que ja saben, cosa que no ha fet el president de la corporació, que sap que estan pensant en setanta milions d'euros, però ho volia amagar.
Jo no estic d'acord, senyora Marco, però bé, li ho he d'agrair.

I ja parlarem a l'hora de l'aprovació dels pressupostos.
Però bé, ja sabem que la televisió valenciana entén que necessita quinze milions d'euros més per a poder eixir endavant.
Jo crec que està totalment vinculat en el percentatge de personal.
Vosté, entenc que diga que no, però jo sé, perquè a més és que quadra.

Vostés el que han fet és quadrar el pressupost perquè els quadre la plantilla, porque si no, nos fumamos la ley.
Y como no nos queremos fumar la ley, pues que lo paguen los valencianos poniendo más presupuesto.
Però li torne a dir que eixe debat ja el tindrem.

I m'encanta sentir.
.
.
Qui ens ho anava a dir, senyor Castelló, doncs que anava a arribar el dia en què anàrem a sentir ací parlar de Â«volem competitivitat,Â» de Â«moltes coses han d'externalitzar-seÂ» i Â«que eixa és la dinàmica pròpia del món comunicatiu.
Â» Que estem totalment d'acord, però ens ha costat molt sentir açò ací.

Li vaig a fer unes preguntes molt ràpides.
Mire, la sèrie La Vall que s'estrena esta fi de setmana, fou seleccionada.
.
.
Que es va a estrenar este fi de setmana, fou seleccionada per l'alt consell audiovisual.
Fins ací està tot.
.
.
Allò sorprenent és que era una història còmica -si no estic mal informat-, era una història còmica i amb un altre nom, que era Tramuntana, i s'ha convertit en una sèrie dramàtica tipus thriller.
I jo, ¿açò és possible?
¿Respecta la selecció que va fer en el seu dia l'alt tribunal?
¿És més cara?

Encara que m'ho havia xafat el senyor Subiela, ¿pot dir-me si el programa Samarucdigital va a continuar en la programació d'ÀPunt?
I ¿què pensa de les crítiques que s'estan rebent en les xarxes socials?

Sap vosté que el llibre d'estil marca una tendència inqüestionable d'integració…

El senyor president:

Vaja finalitzant.

El senyor Bellver Casaña:

…i inclusió -acabe de seguida, senyor president-, i vosté com un medi de comunicació públic doncs hem de ser molt exigents en el tractament correcte de la violència de gènere.

La pregunta que li vullc fer és: ¿Per què no han enviat cap equip a seguir el juí de la periodista valenciana, Pilar Garrido, assassinada a Mèxic, i sí que es plantegem enviar equips a Londres o a Moscú per a vore el València i el Vila-real quan no tenim els drets d'eixos partits?

M'agradaria conéixer quina és la seua opinió i m'agradaria entendre per què això és així.

Res més i moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor Bellver.

I ja, per a acabar esta compareixença, i per cinc minuts, té la paraula la senyora Marco per a donar contestació a les preguntes dels grups parlamentaris.

La senyora directora general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació de la Comunitat Valenciana:

Senyor Subiela, té vosté raó però totes eixes minisèries són de l'Alt Consell Consultiu i eixa decisió no es va a prendre per part de la direcció de continguts, ni de la direcció general de la societat.
Això es va decidir així.

I parle en singular perquè la societat té només una minisèrie, que és La fosa, i que està en coproducció amb altres televisions autonòmiques, amb Culturarts, i volem que tingam més; quan més sèries tingam de la societat, les canalitzarem d'esta manera.
Eixes no teníem -digam-, vullc dir que ja se les trobàrem així, ¿val?
Però estic per l'altra línia.

Bé, de Samarucdigital, a mi no m'agrada parlar d'estes coses públicament, però, bé, com Samarucdigital ja s'ha fet públic doncs ja tant fa, ¿no?
Vullc dir, la producció de Samarucdigital acaba amb la temporada com altres produccions, no és el cas únic, s'ha acabat Trau la llengua, Ciutats desaparegudes, Catacric, Assumptes interns, Comediants, Homenatges -vullc dir-, moltes produccions.
Totes han tingut parades i amb totes s'ha parlat, se'ls ha demanat reformateig, o se'ls ha demanat canvis en algunes coses perquè, clar, s'han de millorar les produccions i no solament per qüestions també de qualitat sinó, a voltes, de format, ¿no?
, a voltes a tu t'interessa un format diferent d'un mateix producte, ¿val?
, per exemple en Assumptes interns doncs passarà això.

Això també ha passat en Samarucdigital, a Samarucdigital se'ls ha demanat un reformateig, que és una cosa habitual en totes les produccions, se'ls ha demanat que tinguen una narrativa més contemporània, ¿val?
, des del principi -vullc dir-, i no, no ha sigut així, no sé, com ha passat amb altres produccions.
De fet, el samaruc nosaltres el valorem molt perquè la cadena valora el mediambient i volem programes de mediambient, i els tenim, és que en tenim.

Samaruc és un contingut molt rigorós, ¿val?
, i volem continuar amb eixa rigorositat però simplement volem que arribe a més públic; volem podem fer unitats didàctiques del programa -vullc dir-, una cosa normal en les negociacions amb les productores.
Però si una productora decidix que en una negociació habitual i normal, fer presions des de l'exterior doncs perdone'm votés, eixa tàctica que la utilitze qui vullga però no em pareix que siga una tàctica adequada.

I el que nosaltres sí que deixem clar -i jo estic contestant moltíssimes cartes i ho estic fent- que el compromís amb el mediambient i la defensa del territori (rient) és una cosa irrenunciable en ÀPunt, i ho farem en eixe programa, si arribem a un acord, o en altres -vullc dir-, i ja està.

Miren, vostés, si tenim interés en continuar amb el Samarucdigital que en la ràdio, en la mateixa franja, estem mantenint Samarucdigital i emeten programes que ja estaven emesos, esperant els nous, i mentrestant s'està negociant.
Però, clar, el que no es pot admetre en unes negociacions és per exemple que les conducions laborals canvien per als treballadors, doncs en això estem, ¿val?
I les presions externes, doncs ja saben vostés què passa.

Bé, això, no tinc res més a dir, crec que vosté ho entenen perfectament i no cal anar més enllà.

Del cas de la dona de Mèxic, del judici, hem informat des de València -vullc dir-, n'hi ha vegades que allò prioritari és la informació.
Si pensem que s'informa bé sense moure'ns doncs ho fem, és un viatge car, és una decisió d'informatius que jo respecte i ja està.

Els recursos cal repartir-los i, també, cada u pren les seues decisions, i esta directora general sempre respectarà les decisions d'informatius.

¿He contestat a tot?

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Marco.

Moltes gràcies per la seua compareixença.

I amb açò tanquem la sessió d'avui.

(S'alça la reunió a les 13 hores i 51 minuts)