Medi%20Ambient%2020230331HTML.html





Comissió de la Comissió de Medi Ambient, Aigua i Ordenació del Territori realitzada el dia 31 de març de 2023.
Comença la reunió a les 11 hores i 26 minuts.
Presideix el diputat senyor Juan Ponce Guardiola.
Reunió número 31.

El senyor president:

Bon dia a totes i a tots.

Donem inici a esta darrera ja Comissió de Medi Ambient, Aigua i Ordenació del Territori.

Començarem a vore si tenim quòrum.

Senyor secretari.

(El senyor secretari passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Moltes gràcies, senyor secretari.

Comencem amb el primer punt: lectura i aprovació, si escau, de l'acta de la reunió anterior.
La tenen les seues senyories en les seues carpetes.
Alguna cosa a dir?
No.
L'aprovem per assentiment.
Molt bé.

Compareixença de la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, senyora Rebeca Torró Soler, per tal d'informar sobre el projecte d'inversió estratègica sostenible proposat per la mercantil Logística General de la Plana, SLU, a l'entorn dels municipis de Nules, la Vall d'Uixó, Xilxes i Moncofa, sol·licitada a petició pròpia (RE número 70.
624)

El senyor president:

I ara, ja, anem al punt fonamental del dia, la compareixença de la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, per tal d'informar sobre el projecte d'inversió estratègica sostenible, proposat per la mercantil Logística General de la Plana SLU, a l'entorn dels municipis de Nules, la Vall d'Uixó, Xilxes i Moncofa, sol·licitada a petició pròpia.

Senyora consellera, quan vosté vullga, té la paraula.

La senyora consellera de Medi Ambient, Aigua i Ordenació del Territori:

Molt bé.

Gràcies, president.

Senyores diputades i senyors diputats.

Com bé ha dit el president, comparec en aquesta comissió a petició pròpia per a presentar el primer projecte d'inversió estratègica sostenible del govern del Botànic.

Com saben, la figura del projecte d'inversió estratègica sostenible s'introdueix en la legislació valenciana mitjançant la Llei 1/2019, del 5 de febrer, de modificació de la LOTUP.
Es tracta de projectes empresarials que tenen per objecte l'ordenació, gestió i desenvolupament d'intervencions territorials d'interés general i estratègic de rellevància supramunicipal.

En aquest sentit, el projecte que presentem hui naix d'una iniciativa de la mercantil Logística General de la Plana, pertanyent al grup STN de ceràmica, en l'entorn dels municipis de Nules, la Vall d'Uixó, Xilxes i Moncofa.
Vull destacar que aquesta actuació suposarà un important reforç per al clúster del taulell a la comarca de la Plana Baixa.

Des de la Generalitat volem impulsar el sector ceràmic, un dels motors de l'economia no sols de la província de Castelló sinó de tota la comunitat, amb projectes com aquest i que és un exemple de com conjugar el desenvolupament sostenible amb el respecte al territori i la reducció d'emissions i la mobilitat no motoritzada.
Aquest projecte, en concret, ha tingut fins ara, i sintèticament vos faré un resum, la següent tramitació.

Al març de 2021, es va presentar en la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, una sol·licitud per a iniciar el procediment de tramitació d'un centre logístic ceràmic en la Plana Baixa.

Al novembre del 2021, es va enviar a la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat la sol·licitud de l'empresa aspirant a promotora per a fer la consulta prèvia, recollida en l'article 51 del text refós de la LOTUP.
Així, en DOGV de 10 de desembre es va publicar la informació pública del període de consulta prèvia del PIES, proposat per la mercantil productor del sector ceràmic per al desenvolupament del projecte d'inversió estratègica sostenible.

Al gener del 2022, la conselleria de política territorial va remetre a la conselleria d'economia l'informe sobre les aportacions a la consulta pública.

Al juliol del 2022, la conselleria d'economia remet a la de política territorial la documentació tècnica del PIES incloent els preceptius informes econòmics, junt a la sol·licitud de consulta sobre la viabilitat de la iniciativa amb un canvi en la mercantil, ara Azulmed, SLU, del mateix grup STN, i en l'acotació de l'àmbit territorial i també la seua admissió a tràmit com a possible PIES.
De fet, mitjançant Resolució de l'1 d'agost del 2022, de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, es va admetre a tràmit la sol·licitud per a, en el seu cas, declarar com a PIES una activitat logística ceràmica en els municipis de Xilxes, Moncofa i la Vall d'Uixó.
A partir de la resolució es va remetre a l'òrgan ambiental la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental estratègica del pla d'ordenació que dona cobertura al PIES i als ajuntaments també de Xilxes, Moncofa i la Vall d'Uixó als efectes d'obrir un tràmit d'audiència.

Igualment, a setembre es va publicar en el DOGV anunci d'informació pública del projecte d'activitat logística ceràmica en aquests municipis perquè qualsevol persona física, jurídica, entitat o institució poguera presentar les al·legacions que considerara pertinents.

Finalment, al febrer del 2023 l'òrgan ambiental de la Generalitat ha emés el document d'abast de l'estudi d'avaluació ambiental i territorial estratègica.

Com podem vore, hui es dona un dels últims passos per poder tindre el PIES després de dos anys de treball per part de la Generalitat.
I vull aprofitar per a agrair a tot el personal de les conselleries intervinents pel seu treball per tal d'aconseguir aquesta fita.

Feta aquesta introducció, cal dir que els PIES responen a un marc de col·laboració publicoprivada que pretén desenvolupar l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana i potenciar, al mateix temps, els sectors econòmics amb elevada capacitat de generar rendes i ocupació per al conjunt del territori.
Perquè si volem facilitar la implantació racional d'activitats econòmiques en el territori de manera que aquestes siguen plenament compatibles amb la conservació i millora dels seus valors ambientals, culturals i paisatgístics, hem de desenvolupar eines que ho facen possible; sols així aconseguirem, per una part, donar seguretat, claredat, estabilitat, als agents socials i econòmics per tal que seleccionen a esta comunitat per implantar els seus projectes, i, per l'altra, avançar cap a un canvi de model econòmic on l'economia i la sostenibilitat vagen de la mà.

Per eixos motius, els projectes d'inversió sostenible són selectius i han de complir amb una sèrie de requisits econòmics, ambientals i socials molt exigents per a poder acollir-se a un instrument com aquest.
En síntesi, els requisits que han de complir són:

Congruència amb l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, i, en eixe sentit, el projecte ha de contribuir a la consecució dels objectius i principis directors de l'estratègia en el seu vessant més ampli, des del punt de vista econòmic, ambiental i social.

Interés general.
Això suposa tindre un impacte econòmic i social permanent en termes d'inversió i ocupació, circumstància que s'haurà d'acreditar mitjançant informes molt exigents sobre la viabilitat del projecte, el seu impacte en les hisendes locals i autonòmica i la mateixa viabilitat del promotor per a dur a terme la iniciativa empresarial.

Integració territorial, és a dir, ha de presentar una integració adequada en la morfologia del territori, ser compatible amb la infraestructura verda i connectar-se amb les xarxes de mobilitat sostenible, transport públic i sistemes no motoritzats.

Localització selectiva.
El projecte s'ha d'ubicar aprofitant singularitats del territori que suposen avantatges comparatius i diferencials, com ara una accessibilitat avantatjosa, la presència d'equipaments públics i privats d'altres prestacions, o un entorn ambiental i paisatgístic de qualitat.

Efectivitat.
El que implica que ha d'executar-se de manera immediata, una vegada aprovats els instruments d'ordenació i gestió, almenys una fase del projecte que haurà de ser la de major capacitat de l'actuació.

Rellevància.
Aquests projectes d'inversió han d'acollir usos i activitats amb elevada capacitat de dinamitzar el territori o fer costat a sectors fonamentals de l'estructura econòmica de la Comunitat Valenciana.
En general, es tracta de projectes industrials, logístics o terciaris, que permeten millorar la competitivitat del territori, impulsar la reconversió dels sectors tradicionals, atraure talent i facilitar la internacionalització de les empreses o d'actuacions significatives de millora del sistema rural, i s'han d'avaluar a l'escala territorial adequada; motiu pel qual, en el cas d'implantar-se en municipis del sistema rural, els seus efectes s'analitzaran en l'àmbit rural corresponent i hauran d'estar basats en els recursos endògens d'aquestes comarques o en l'atracció d'activitats innovadores compatibles amb aquest medi.

Senyories, el projecte d'inversió que els presente en aquesta compareixença és un gran centre logístic en l'àmbit territorial del clúster ceràmic de Castelló, a càrrec de la mercantil Azulmed SLU, en els termes municipals de Xilxes, Moncofa i la Vall d'Uixó, amb una extensió aproximada d'1,6 milions de metres quadrats, dels quals el 51 % recau a la Vall d'Uixó; el 38 % a Xilxes; i l '11 % a Moncofa.
El total aproximat de la inversió directa és d'uns dos-cents milions d'euros, amb creació neta d'uns sis-cents cinquanta llocs de treball, i contribuïx també al manteniment de les més de dos mil ocupacions pertanyents a les diferents fàbriques de taulell del grup empresarial STN Ceràmica.

Amb això, aquest grup tauleller planteja una estratègia de concentració i optimització de càrregues i millores de l'eficiència quant als costos logístics de l'empresa.
Doncs, bé, aquest centre logístic s'adapta als requisits i condicionants dels PIES que els he explicat fa uns minuts, està d'acord amb els objectius i principals directors de l'estratègia territorial de la comunitat.
Segons l'estudi del sector logístic de la comunitat, deixa patent el gran potencial logístic de les comarques de la Plana, que són, junt a l'àrea metropolitana de València, les zones amb major demanda potencial de sòls per a les activitats logístiques en aquest moment, produïx un impacte de gran escala i permanent quant a inversió i ocupació amb les xifres, a les que he fet referència abans, és a dir, 200 milions d'euros d'inversió directa i 650 noves ocupacions.

Quant a la compatibilitat amb la infraestructura verda, el disseny del parc logístic presentat respecte a les traces de dues vies pecuàries que els limiten, i es proposa una adequada connexió entre les infraestructures verdes externa i interna de l'actuació.
L'actuació proposa la creació d'un parc periurbà d'uns noranta mil metres quadrats i un parc forestal d'uns cent seixanta-cinc mil metres quadrats de superfície que envolta l'actuació millorant la seua integració en el territori, tots dos parcs seran de caràcter públic i aptes per a pràctiques d'esplai i esportives beneficiant-se els municipis de l'entorn.

Respecte a la seua connexió amb els sistemes de transport sostenible, el projecte comporta l'execució d'un carril bici i una passarel·la elevada per a ciclistes i vianants que enllaçarà l'àmbit de l'actuació amb l'estació ferroviària de rodalies de Xilxes, permetent l'accés no sols a l'àrea del projecte sinó a altres equipaments d'aquest municipi.

Pel que fa a la localització selectiva, aquest parc logístic se situa al costat del corredor ferroviari mediterrani pròxim als ports de València, Castelló i Sagunt amb connexió a la CV-10 i amb eixida directa a l'AP-7, a escassa distància del parc empresarial.
També és important assenyalar la seua proximitat a les dues grans plataformes logístiques intermodals futures de Sagunt i Castelló, que permetran disposar a curt i mitjà termini d'una oferta intermodal portuària i ferroviària molt competitiva.

Quant a la qualificació del territori, és un projecte que reforçarà notablement el clúster ceràmic de Castelló i estalviarà costos energètics en un moment com l'actual d'elevada volatilitat i incertesa en el mercat de l'energia.
En aquest sentit, l'acord del Consell exigirà l'adaptació del sostre de l'actuació a la col·locació de panells fotovoltaics per a produir energia en règim d'autoconsum, tant per a la nova planta com per a la totalitat del polígon industrial on es localitza l'actuació.

Respecte de l'efectivitat sobre la seua implantació immediata, els informes econòmics realitzats per la conselleria competent en matèria d'indústria i sectors productius mostren la solvència de l'empresa promotora, la viabilitat del projecte és des del punt de vista del resultat urbanístic final i el seu impacte sostenible sobre les hisendes públiques.
Aquesta immediatesa és reclamada pel mateix promotor, ja que les seues estratègies a curt termini passen per concentrar les seues càrregues, hui disperses en diverses localitzacions, per una localització central que permeta gestionar de manera eficient els estocs de producció, estalviar costos energètics i reduir les emissions de CO2, amb la qual cosa es produirà un efecte net favorable quan aquestes emissions impulsores del canvi climàtic.

Altres aspectes a considerar en la declaració del projecte per part del Consell són els condicionants ambientals del projecte.
En principi, no es detecten efectes ambientals significatius que impedisquen la realització del projecte, encara que, com en la majoria d'aquestes grans actuacions, es plantegen per part de l'administració ambiental una sèrie de condicionants ambientals i territorials que haurà de complir l'actuació.
A més, el pla haurà de proposar mesures d'impacte favorable quant a la perspectiva de gènere, infància i família, així com polítiques inclusives en la contractació de treballadors.

Així mateix, el pla haurà de desenvolupar un procés de participació pública d'elevada qualitat i exhaustivitat, havent d'efectuar consultes i reunions amb els agents públics i privats involucrats, col·lectius ciutadans, associacions de veïns, grups polítics, ajuntaments, sindicats i empresaris, etcètera.

Respecte dels paràmetres urbanístics i territorials, la intenció és que l'acord del Consell propose un sostre màxim d'edificabilitat d'un milió de metres quadrats i es recomanarà que l'actuació dispose de major superfície per a aparcaments de vehicles pesats i menor per a vehicles privats, per la connexió per a ciclistes i vianants amb l'estació de rodalia derivada de l'actuació.

Quant a les administracions encarregades de realitzar l'aprovació dels diferents instruments de planificació, gestió i seguiment, el Consell proposarà que l'aprovació dels instruments d'ordenació i gestió de l'actuació es durà a terme per la conselleria amb competències en ordenació del territori i urbanisme amb la col·laboració dels municipis de Xilxes, Moncofa i la Vall d'Uixó.
Aquests municipis seran, a més, els encarregats del control de les obres d'urbanització i edificació.
El seguiment i el control de l'execució del PIES, compliment dels terminis, renúncies, o canvis en les condicions de gestió, correspondrà a la conselleria competent en matèria d'economia, indústria i sectors productius.

I, per últim, quant a les etapes del PIES, es va proposar que s'establisquen tres: la primera comportarà tota l'obra d'urbanització, la rehabilitació de les edificacions de valor patrimonial i la implantació de naus logístiques en una superfície de 366.
200 metres quadrats amb un període temporal màxim de quatre anys; la segona comprén el condicionament de les parcel·les identificades en aquesta fase amb una superfície de 277.
850 metres quadrats i la corresponent construcció de les naus logístiques amb una duració estimada de tres anys.
S'integrarà en aquesta fase la rehabilitació de la construcció existent en la finca de la Comtessa.

La tercera comprén el condicionament de les parcel·les identificades en aquesta fase amb una superfície de 312.
100 metres quadrats i la corresponent construcció de les seues naus logístiques i amb una duració estimada de tres anys.
El termini màxim d'execució del PIES s'estableix per un període de deu anys a comptar des de l'obtenció de les corresponents autoritzacions administratives.
Amb les pertinents justificacions es podrà prorrogar cadascuna de les fases en un màxim d'un any i se sol·licitarà a l'òrgan competent l'impuls i la gestió dels PIES amb antelació a la culminació d'aquest.
En els casos d'incompliment dels terminis s'estarà a allò regulat en matèria de contractació pública respecte de la imposició de penalitats al promotor.

No és res nou, senyories, si els dic que actualment estem davant d'un escenari internacional on el territori com actiu no deslocalitzable ha cobrat un elevat protagonisme en ser factor clau de competitivitat a través de la posada en valor dels seus components d'excel·lència per a captar inversions, talent i generar renda i ocupació, però sobretot pels efectes que produirà la relocalització de la indústria a nivell global i la importància que està tenint l'urbanisme logístic, Vistes les conseqüències pernicioses que té una deslocalització de l'economia en situacions d'emergència sanitària mundial com les que hem patit.
Prova d'això ha sigut la decisió també del grup Volkswagen d'implantar la primera gigafactoria de bateries elèctriques a Sagunt, on fa dues setmanes començaven les obres.

Des de la Generalitat estem facilitant el desplegament urbanístic necessari allí on corresponga per tal d'impulsar la implantació racional, l'activitat econòmica i generadora d'ocupació, de manera que uns i altres siguen compatibles amb la conservació i millora dels valors ambientals, culturals i paisatgístics del nostre territori.

En definitiva, el que estem fent és apostar per un nou tipus d'urbanisme, un que siga productiu, que facilite la relocalització de l'economia des del respecte als valors de cohesió social, sostenibilitat econòmica i mediambiental, perquè, com diu el president Ximo Puig: les inversions no vénen, es busquen.
Això és el que està fent aquesta administració, treballant de forma decidida, creant instruments urbanístics innovadors i àgils per tal d'assolir l'urbanisme productiu que ha de caracteritzar a la Comunitat Valenciana, deixant enrere per fi l'urbanisme especulatiu que ha estat present durant molts anys i que tan mal ha fet al nostre territori.

Amb la posada en marxa d'aquest PIES donem un pas més per tal d'assolir aquest objectiu, una actuació molt important en termes econòmics, d'inversió i productiu, i també socials, de creació de llocs de treball, que beneficiarà tant a la comarca com a la Comunitat Valenciana que mira el present i també el futur amb una visió proactiva, d'ordenació territorial, productiva, sostenible i eficient.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora consellera.

Ara és el temps dels grups i de les seues senyories, començant per la diputada no adscrita, senyora Serna.
Quan vosté vullga.

La senyora Serna Rosell:

Muchas gracias, presidente.

Señora consellera, señora Torró, muchas gracias por su comparecencia y por su explicación.
Por mi parte no tengo ninguna pregunta.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Serna.

Ara és el temps del Unides Podem.
Senyora Blanes, quan vullga.

La senyora Blanes León:

Gràcies, president.

Moltíssimes gràcies, consellera, senyora Tormo.

Bé, nosaltres és cert que ens alegrem moltíssim que una figura, un instrument urbanístic com aquest de les PIES per fi es pose en marxa.
I ho diem amb satisfacció perquè entenem que és un pas important, hi ha un canvi de model important respecte a antecedents com podien tindre les ATE, que evidentment jo crec que hi ha diferències importants i, si tenim al cap algunes, li parle en primera persona, vosté sap l'ATE d'Alcoi els problemes que ens ha portat, que posava en perill l'aqüífer de tot el municipi, posava en perill l'aigua que bevem tots els alcoians i les alcoianes.
Evidentment, jo crec que aquest instrument sí que dóna eixes garanties de protecció del territori.

Sí que és cert que, de tota manera, hem d'estar a l'aguait de tots els procediments, i això també és un dels canvis que té aquesta figura urbanística, precisament per això, per la participació que sí que es garanteix durant tot el procés, per eixa transparència que aquest tipus de projectes han de passar, han de tindre en compte.

I sí que m'agradaria destacar algunes qüestions que vosté també ha comentat en la seua intervenció, però crec que són importants que es tinga en compte de què estem parlant.
Evidentment que el tema de posicionament estratègic que té aquesta instal·lació quan al clúster de ceràmica de Castelló és importantíssim, però també perquè el lloc en el qual s'ubica, doncs bé, doncs el dota d'unes característiques que el fan possiblement el més idoni per a la seua implantació, doncs pel que ha comentat, totes les connexions que té quant al transport, ja siga per la connexió a l'eixida directa a l'AP-7, la CV-10 o, evidentment, la seua situació estratègica respecte al port de Castelló, de València i de Sagunt.
Per tant, entenem que és i potser el lloc adequat.

I després també per eixa compatibilitat que ha de tindre també en els espais naturals, ja siga en el parc natural de la serra Espadà, com també a l'hora de fer eixa inversió que es tinga en compte i que, bé, doncs els obligue d'alguna manera a eixa reversió a la resta de la ciutadania en el que són les instal·lacions per a l'oci, no?
, i per a l'esport per a tota la ciutadania.
Ho ha comentat vosté, no?
, tota aquesta superfície verda que ha de tindre i que això farà que la integració paisatgística siga molt més adequada i no, com dèiem, comparativament amb altres projectes que podem conéixer.

I després algo que sí que ens havien traslladat els propis municipis, bé, de fet sí que ho han traslladat perquè han fet al·legacions al respecte, i és el tema de les instal·lacions fotovoltaiques.
Des d'ací, des del meu grup parlamentari, sempre hem reclamat que s'utilitzen i que s'aprofiten tots aquells sostres que estiguen disponibles, que hi ha molts, no sols en aquestes noves construccions, sinó en totes aquelles que ja existeixen, i que no hi haja, per a evitar eixe excés de consum de territori que en tots aquestos macroprojectes de plaques fotovoltaiques s'està pretenent.
Entenem que açò és molt més sostenible i, evidentment, doncs aprofitar els sostres ha de ser una de les prioritats, sobretot perquè quan estava plantejant-se el projecte Arada es deixava pràcticament tota la superfície disponible de sòl industrial de Xilxes quedava totalment ocupada, i açò sí que té una reversió, entenem, econòmica per a la zona.

Eixe és un altre dels aspectes que també m'agradaria destacar, i que crec que vosté també ho ha comentat, i és el tema de l'exigència, d'una major exigència, que hi haja una continuïtat i una reversió econòmica real.
Perquè, com bé li dic, tenim pocs exemples anteriors, però li torne a posar el cas de l'ATE d'Alcoinnova, per exemple, no tenia cap tipus de projecte industrial ni garantia de cap tipus d'ocupació a mitjà i a llarg termini.
Per tant, bé, doncs quina garantia dóna que açò s'haja de revertir.
I sobretot els terminis perquè finalment es duga endavant l'obra, perquè si hem de facilitar d'alguna manera que aquest tipus d'instal·lacions es facen d'una manera més àgil i no pel procediment ordinari, ha de ser perquè hi haja una real urgència, que açò es faça el més breu possible.
Per tant, per a nosaltres açò també és fonamental i que no servisca simplement per a saltar-se aquelles restriccions o aquells controls urbanístics i mediambientals, i després, bé, doncs es deixe ahí passant el temps i que sobretot, doncs bé, doncs que després es faça un mal ús o un ús diferent per al qual estava previst.

I després una cosa que nosaltres veiem evidentment molt positiva és que tot açò haurà de sotmetre's a avaluació ambiental i territorial, com no podria ser d'altra manera o com podríem entendre que no pot ser d'altra manera i que sí que ho ha sigut en altres moments.

Per tant, nosaltres, bé, doncs alegrar-nos per aquest projecte.
Dir que serà una primera prova en què aprofitarà per a fer valdre que hi ha instruments urbanístics que poden facilitar la implantació sense perdre en cap moment el tema de la protecció i de la garantia del territori.
I, per tant, estarem atentes, sap segur vosté que nosaltres en açò estarem molt atentes sobre el tema.
I sobretot algo que també sempre reclamem, que els municipis siguen escoltats, que és molt important, perquè al final són els més propers als ciutadans, sempre ho diem, però de vegades no se'ls escolta el suficient, i en este cas sí que serà així.

Gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Blanes.

És el temps del grup Vox Comunidad Valenciana, senyor Aguirre.
Cuando quiera.

El senyor Aguirre Larrauri:

Muchas gracias, señor presidente.

Gracias, señora Torró, por su comparecencia.

Sinceramente es un proyecto que consideramos muy interesante, que parece que efectivamente se ha escuchado a la gente de los municipios y que están de acuerdo, tanto alcaldes, los diferentes alcaldes, como como los vecinos del pueblo.
Consideramos que efectivamente, al repasar la documentación aportada y lo que nos han contado, la idoneidad de la ubicación por la distancia al clúster cerámico, la idoneidad por las comunicaciones y cercanía con los puertos de Valencia y Castellón, etcétera, la idoneidad medioambiental efectivamente también por la cercanía a los diferentes centros de producción.
Y, bueno, estos informes favorables de los ayuntamientos, con las observaciones que consideramos que se deben cumplir, esas que asumían, como la instalación de las placas fotovoltaicas en las cubiertas de las naves que garanticen el abastecimiento de energía y que no afecte al suministro normal de los propios municipios colindantes, creo que es clave.

Y, bueno, nos sorprende un poco las prisas por encajarlo precisamente en el último momento, deprisa y corriendo, casi al toque de la bocina de la legislatura.
Pero, en cualquier caso, siempre vamos a estar a favor de facilitar la expansión de nuestras empresas, debido a ese impacto positivo que va a tener sin duda sobre la economía de los municipios colindantes.

Debemos impulsar también medidas que favorezcan la recuperación de ese tejido industrial, que, por otra parte, se va a ver tan afectado por la crisis de la energía a nivel nacional o mundial.
Y para recuperar ese tejido industrial hay que apoyarles con medidas que pasan por la reducción de impuestos, tasas, etcétera, la agilización de los trámites con la Generalidad y mucho más.

Por lo cual, como hemos dicho, el Grupo Parlamentario Vox apoyará la medida.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Aguirre.

Ara és el temps del grup Ciudadanos, senyor Del Pozo.
Quan vullga.

El senyor Del Pozo Querol:

Gracias, señor presidente.

Gracias, señora consellera, por comparecer hoy aquí.
Y felicitarle cuando hay que felicitar, pues se tiene que felicitar.
Por supuesto, estamos contentos de esta colaboración público-privada, de hecho pues Ciudadanos sabe usted que perfectamente es un partido que está en esa línea, de que la Administración tiene que trabajar con las empresas, que no hay ningún tipo de problema de sentarse a trabajar y buscar soluciones para todos, porque al final ese es el objetivo común que todos debemos de perseguir.
Y, en este caso, pues estamos viendo un gran proyecto para la cerámica, un gran proyecto para Castellón, un gran proyecto para la Comunidad Valenciana.
Y, en ese sentido, pues darle la enhorabuena respecto al trabajo realizado.

Pero, claro, también pues vemos las formas, en qué momento venimos aquí, cuando ya la semana que viene ya va a convocar elecciones el señor Ximo Puig y, bueno, pues intentar venir aquí, en este caso, a vender una inversión estratégica sostenible, pues ante la gran cantidad de proyectos de energías renovables que ustedes, el gobierno del Botànic, pues parece ser que tienen ahí paralizados, que más o menos van en esa línea de esa colaboración público-privada y que a nosotros nos gustaría que se agilizara, si de verdad queremos ir hacia esa transición ecológica.

Y, por otro lado, pues como usted bien ha comentado y además se ha sacado, ha mencionado el corredor mediterráneo, ese corredor mediterráneo que desde Ciudadanos llevamos reivindicando hace muchísimos años y la necesidad de invertir en ese corredor mediterráneo.
Pero, bueno, hemos visto que, tras ocho años de gobierno del Botànic, pues todavía no se ha podido conseguir ese gran corredor mediterráneo que necesitamos.

Y otra de las cuestiones que consideramos que sería importante y que usted también ha mencionado respecto al transporte en este tipo de proyectos, pues es el tema de Cercanías.
Creemos desde Ciudadanos que queda muchísimo, muchísimo por hacer respecto a las Cercanías y al transporte de las personas.
Y usted lo ha mencionado respecto a esa capacidad laboral que tendrá en este caso, que puede llegar a tener este proyecto.
Por tanto, creemos que es muy importante mejorar respecto a las Cercanías.

Y por supuesto estar de acuerdo en ese proyecto y estar de acuerdo en apoyar al sector cerámico que tan importante es para la provincia de Castellón.
Y de hecho desde Ciudadanos pues lo demostramos cuando se tramitó esa ley de cambio climático, en donde no tuvimos ningún tipo de problema en pactar con el Partido Socialista y con Compromís para que saliera adelante esa exención de emisiones de CO2.
Para nosotros es muy importante apoyar al sector azulejero.

Y, aprovechando también la ocasión, pues no sé si a lo mejor es conveniente o no, pero como hemos visto que esas ayudas directas que prometió en este caso el gobierno del Botànic al sector cerámico se han transformado en una especie de préstamos, pues nos gustaría, como miembro del Consell y miembro del gobierno del Botànic, pues que nos informara sobre esa situación de esas ayudas directas que se han transformado ahora en préstamos.

Y ya, por último, pues aprovechar esta última intervención, con su permiso, señora consellera, para despedirme públicamente de los compañeros de esta comisión, que ha sido un auténtico placer trabajar con todos ellos, con el presidente Juan Ponce que se ha portado muy bien con todos nosotros, con la señora letrada, y con los respectivos portavoces de todos los partidos.

Ha sido un placer trabajar aquí en esta décima legislatura en les Corts, y que sepáis que, bueno, siempre estaré encantado de recibiros en Castellón.

Muchas gracias.
Hasta luego.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Del Pozo, i igualment.

És el temps del grup Compromís.

Senyora Ferrer, quan vullga.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Moltes gràcies, president.

Moltes gràcies, senyora consellera, per la seua compareixença, per a portar-nos un exemple magnífic de bones pràctiques territorials i urbanístiques que donen resposta a les necessitats de la nostra indústria i, al mateix temps, tenen una repercussió des del punt de vista social i econòmic molt interessant, perquè estem parlant de relocalitzar llocs de treball, relocalitzar activitat econòmica, i també amb un respecte exquisit pel territori, per l'ordenació del territori, pels seus valors, per la seua multifuncionalitat, també per ser sinèrgic des del punt de vista de l'aprofitament d'aquesta actuació per a crear zones verdes compatibles, vaja!
, d'ús públic, un projecte en el qual se contempla la intermodalitat i el transport no motoritzat.

És francament il·lusionant que, després de quatre anys d'aprovada la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, on es crea aquesta figura, aquest instrument, vore que s'està aplicant i que els projectes que són objecte d'aquest instrument realment contribuïxen de manera decidida no sols al desenvolupament econòmic, sinó a un desenvolupament social, sostenible i responsable amb el paisatge, responsable amb l'ordenació territorial, i responsable amb el medi ambient.

I, també, aquest projecte és un exemple clar de com una regulació acurada d'una figura urbanística manté les garanties de sostenibilitat ambiental, manté les garanties d'un ús racional del territori i també dels recursos naturals, i incorpora la participació pública tant de les entitats locals, per descomptat, com administracions, però, sobretot de la societat.
Perquè crec que és, com deia al principi, una bona pràctica quant a la gestió urbanística i territorial en el nostre territori que contrasta amb temps pretèrits en els quals se optava més per la desregulació, la discrecionalitat i, fins i tot, l'arbitrarietat, teòricament per a atraure inversions que després eren pufos, que era pura especulació, i que no tenia cap mena de serietat quant al compromís de les empreses amb el territori, els pobles, les administracions i la societat en la qual se s'insereixen.

Per tant, és, diga'm, un fermall de legislatura des del punt de vista ací, de les Corts, que, probablement, segurament serà esta l'última Comissió de Medi Ambient, Aigua i Ordenació del Territori, és molt satisfactori vore el bon treball que s'està portant a terme des del govern valencià per a protegir el territori, per a posar en valor la potencialitat de la nostra societat i també de la nostra economia, sense perdre de vista l'interés general.
Per això, li done l'enhorabona.

I aprofite el minutet que em queda per a compartir amb els meus companys i companyes d'aquesta comissió, doncs, això, un poquet l'acomiadament d'aquesta legislatura que ha sigut francament (rient) intensa.
I, sobretot, agrair a tots i totes, doncs, tots els debats, tots els encontres i desencontres, però sempre des del respecte i, fins i tot, l'afecte, encara que estigam en posicions divergents en moltes ocasions.

I, per descomptat, agrair moltíssim a tots els serveis de la cambra i, en particular, a la nostra lletrada, que sempre ha estat a disposició per a ajudar-nos a representar i a fer el nostre treball parlamentari el millor possible.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Ferrer.

Ara és el temps del grup Popular.

Quan vosté vullga, senyora Díaz.

La senyora Díaz González:

Gracias, president.

Gracias, Juan.

A ver, realmente no hay un cambio de modelo, hay un cambio de gobierno.
Y ustedes tienen la gran suerte de contar con una oposición constructiva, no destructiva, que era lo que pasaba cuando gobernaba el Partido Popular, y tienen la gran suerte de que esta oposición jamás, jamás, va a entorpecer un proyecto de colaboración público-privada que cumple con todos los trámites, jamás va a obstaculizar con pancartas, plataformas y falsedades que crean una opinión y una polémica que no muestra la realidad de un proyecto como pudiera ser en aquel momento… se me ocurre Puerto Mediterráneo, una ATE que contaba con cuarenta y siete informes favorables y que, de repente, destruyeron por un tema ideológico y sectario, ni más ni menos.
Y ustedes tienen la suerte de que esta oposición nunca hará ese tipo de cosas porque anteponemos el interés general a los intereses partidarios, partidistas y populistas que pudieran llegar a haber.

Mire, yo he visto, he tenido la suerte o la desgracia de pasar demasiado tiempo en política y estar en gobierno, y estar en la oposición, y poder ver cómo se comportaban ustedes cuando estaban en la oposición y como ahora se quieren colgar medallas que, sinceramente, no son suyas.

Miren, yo he trabajado con funcionarios de esta casa, de la conselleria, y considero su profesionalidad tanto entonces como ahora, nunca la pondría en duda.
Y he de decir, y lo he dicho muchas veces porque aquí se miente mucho al respecto, que es el Partido Popular el que unifica los trámites medioambientales y urbanísticos para que cualquier desarrollo urbanístico fuera sostenible, y he visto cómo desarrollos urbanísticos que eran medioambientalmente muy positivos para municipios se tiraban por la borda por mero sectarismo ideológico; pongo el ejemplo en Sedaví, un PAI que había maravilloso con una gran zona verde, impresionante, en un lugar que se protege porque supuestamente es huerta ya y lo que hay es un descampado lleno de basura, o en Elche he visto cómo el MR-10 por el Partido Socialista se sigue adelante y se construyen casas hasta las salinas de Santa Pola y la pinada de La Marina de Elche, mientras que el MR-10 revierta, a través del Pativel, se deja desclasificado el suelo, se desclasifica el suelo, cuando contenía una zona verde impresionante de grande para amortiguar, precisamente, la pinada de La Marina, y era muchísimo más sostenible que lo que tenía al lado y que sí que llevan adelante.

Con lo cual, yo lo que quiero decirle es que, al final, aquí realmente lo que vale es que ustedes utilizan este tema y actúan de una manera cuando están en la oposición y de otra manera cuando están en gobierno.
A mí me gustaría que cuando vuelvan a la oposición tuvieran esa altura de miras que tiene el Partido Popular hacia esos proyectos de interés general, que no politizaran como hacen con todo este tipo de proyectos, que por supuesto son necesarios para esa dinamización del territorio, para la creación de empleo, que son sostenibles, ya lo eran otros, que sí que lo que hacen es un cambio de nombre, las ATE ahora se llaman PIE, y, bueno, sí que hay algún trámite que se diferencia, como el que pase por estas Cortes y que tenga que contar con informes favorables de los ayuntamientos.
Es verdad que eso antes con las ATE no se contemplaba.

Pero, bueno, ustedes, también, ahora mismo tienen la gran polémica encima de la mesa, y de ahí que estén tanto tiempo, tantos años paralizados numerosos expedientes de energías renovables que no tienen por qué contar con ese informe favorable por parte de los ayuntamientos; y de ahí, ustedes, pues se ha creado la gran polémica que hace que les dé miedo sacarlos adelante, o, incluso, algún otro plan de acción territorial, como el del área funcional de Castellón, que han preferido dejarlo en un cajón precisamente por la gran polémica y controversia que ha creado, porque ahí sí que había mucha ideología sectaria metida, y, bueno, Arcadi España creo que fue muy inteligente al preferir que ese PAT no saliera adelante, porque es verdad que los municipios estaban totalmente en contra del mismo.

Nos consta que este es un proyecto que nace en Chilches, cuando había un alcalde del Partido Popular, Vicente Martínez, que hizo un extraordinario trabajo para intentar salvar una situación bastante perjudicial para el municipio, y que de ahí pasa a ser un proyecto supramunicipal en el que todos los alcaldes y todos los políticos de todos los colores políticos están a favor de este proyecto, igual que de esta manera estoy viendo que aquí todos estamos a favor.
Y he de alegrarme que, por una vez, estemos en la oposición para que un proyecto así salga adelante, porque estoy convencida de que si fuera el Partido Popular el que gobernara y lo quisiera sacar adelante, ustedes harían todo lo posible por chafarlo.

Así que no se preocupe, consellera, el Partido Popular está al lado de la dinamización del territorio, de la sostenibilidad, de la colaboración público-privada, de la creación de empleo, y de que proyectos importantes de sectores económicos importantes de la Comunitat Valenciana salgan adelante.

Gracias.

El senyor president:

Gràcies, senyora Díaz.

I, ara, per part del grup Socialista, la senyora Martín té la paraula.

La senyora Martín Pérez:

Gracias, presidente.

Bienvenida, señora consellera, y gracias por haber comparecido en esta comisión hoy para explicarnos este proyecto de inversión estratégica sostenible, que, entre otras cosas, pone de manifiesto que hasta el último momento se está trabajando para favorecer la inversión cualificada y para potenciar la economía de la Comunidad Valenciana, tanto ustedes desde el gobierno como nosotros desde estas Cortes, lo cual es positivo que hasta el último momento estemos trabajando por y para la ciudadanía valenciana.

Estamos, consellera, ante la primera vez que se asiste a este tipo de formulación parlamentaria en la que el ejecutivo presenta a les Corts un proyecto de estas características.
Se trata, por tanto, de un salto cualitativo en lo que el parlamento tiene la posibilidad de conocer de primera mano y debatir los proyectos PIE.

La nueva ordenación del territorio que el Consell de Ximo Puig ha llevado a cabo, también tiene un reflejo en las reformas transparentes y participativas de todos estos proyectos.
Con la inauguración de la presentación de este PIES, lejos quedan ya las políticas insostenibles e irracionales con el territorio para dar paso a proyectos de interés general con un impacto económico y social permanente.
Frente a aquellas ATE, de las que se han hecho referencia anteriormente, que nunca llegaron a buen puerto y que fueron impulsadas sin ningún tipo de planificación, y que progresivamente fueron caducando una a una, ahora tenemos sobre la mesa nuevos instrumentos de planificación que sí empiezan a dar sus frutos; un ejemplo bueno de ellos es la figura del proyecto territorial estratégico que se aprobó mediante decreto de esta legislatura y que ha servido para la implantación de la gigafactoría de baterías en Sagunto.
Este instrumento, contemplado en la Estrategia territorial valenciana, y que desde su aprobación, cierto es, en época del PP, estaba todavía por desarrollar, ya es una realidad hoy en día gracias a un gobierno Botánico que hace las cosas y cumple como antes no se hacían.

Hoy en día, los instrumentos de ordenación y gestión del territorio tienen un sentido, y es dar forma a la voluntad política del Consell que está empleando todas sus energías para la atracción de inversiones cualificadas.
Pues, bien, los PIES vienen a sustituir al caduco modelo de las ATE, este instrumento tiene unas garantías jurídicas de participación pública en el proceso, incluyendo consulta pública en cada uno de los trámites.
Ante unas exigencias altas para la utilización racional del territorio, deben existir unas exigencias también de todo tipo que deben ser rigurosas para que así se presenten mayores garantías jurídicas.

Las inversiones estratégicas para este Consell están bien claras, deben tener unos requisitos definidos desde el punto de vista social, económico y territorial.
Los tiempos del despilfarro y de los pufos han pasado a mejor vida, y esperemos que no vuelvan.
Con los PIES, como usted ha dicho, consellera, tiene que estar justificada la localización del proyecto, su dimensión, sus condiciones, igualmente el impacto positivo y permanentemente por su carácter supramunicipal, tienen que crear empleo cualificativo y dar valor añadido, su instalación tiene que estar integrada en la infraestructura verde del territorio, presentan también un mayor número de participación ciudadana y transparencia en todo el procedimiento, y se añade además la tramitación parlamentaria siguiendo esa línea.
Además, también, las exigencias económicas son más rigurosas a la hora de presentar los proyectos.

En concreto, consellera, como ha destacado usted perfectamente, las características de este PIES del sector azulejero son una extensión aproximada de un millón seiscientos mil metros cuadrados, de los cuales 51.
000 estarán en la zona de Vall d'Uixó…, 51.
000 no, perdón, 51 % en Vall d'Uixó, 38 % en Chilches y 11 % en Moncofa, con una inversión directa de unos dos cientos millones de euros y que suponen la creación neta de uso de 650 puestos de trabajo y contribuye, también, al mantenimiento de las más de dos mil ocupaciones del clúster del azulejo.

Este proyecto que hoy nos presenta el Consell va a contar con el respaldo del Grupo Parlamentario Socialista, como no podía ser de otra manera, ya que está en consonancia con la Estrategia territorial valenciana.
Es un proyecto de interés general por su impacto económico y social, con efectos de consolidación en el tiempo, ya que cumple con todas las exigencias pertinentes que aseguran su viabilidad.
Se trata, por tanto, de un proyecto implementado en el territorio, en su morfología, en sus conexiones con las redes de movilidad, de transporte público, redes no motorizadas, así como su perfecta compatibilidad con la infraestructura verde, de modo que su integración tiene en cuenta la accesibilidad y las prestaciones de todos los equipamientos existentes.

Por otro lado, decir también que va a tener un impacto beneficioso en las haciendas locales de los municipios a los que va a contener, y, desde luego, no menos importante, la efectividad a la hora de su ejecución de manera inmediata una vez aprobados todos los instrumentos de ordenación y gestión.
Porque, señorías, se trata también de dar agilidad a la hora de implantarse en esta, nuestra comunidad, y no como antes que los proyectos eran humo.

En definitiva, señorías, se planifican inversiones estratégicas desde la administración con rigor, por seguridad jurídica, para que las empresas puedan asentarse y crear riqueza y empleo.

Consellera, le doy la enhorabuena porque esta es una manera de llevar los asuntos públicos, de dar un giro de 180 grados, de acompasar perfectamente crecimiento económico y sostenibilidad, porque cada palmo de nuestro territorio tiene que ser de interés general.

Y, simplemente, darles las gracias a los miembros de esta comisión, a la consellera que hoy nos acompaña.
Para mí también es mi última intervención y creo que es la mejor manera de acabar en estas Cortes, hablando de integración, en este caso de ordenación del territorio, de integrarlo al medio ambiente, y creo que, efectivamente, es un broche magnífico.
Agradecer que se estén haciendo este tipo de políticas.

Muchísimas gracias a todos y ha sido un placer.

Gracias.

El senyor president:

Moltíssimes gràcies, senyora Martín.

I, ara, és el temps de la senyora consellera.

Quan vullga.

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

Molt bé.

Gràcies, president.

Bé, jo, donar-vos a tots les gràcies pel to emprat en esta comissió, i jo crec que cada grup ha defés el recolzament al projecte de la manera que ha considerat oportuna o de la manera que ha podido, señora Díaz; porque son tan constructivos, el grupo Popular, que hasta para defender un proyecto muerden, intentan morder, ¿no?
Son así de constructivos.

Y, efectivamente, señora Díaz, pues es que ha habido un cambio de gobierno, efectivamente, menos mal que hubo un cambio de gobierno, y eso es lo que nos ha dado a que haya un cambio de modelo.
Yo creo que solo hay que mirar los últimos acontecimientos de las cosas que están pasando en esta comunitat para ver la diferencia que hubo entre un gobierno que solo tenía que proyectos vacíos, como el de -y hay que recordar-, como el del aeropuerto de Castellón, y un gobierno que está trayendo inversiones como la de Volkswagen, como la Ford, la última semana anunciando su traslado de sede de Madrid a Valencia.
Yo creo que es la muestra clara de lo que estamos haciendo este gobierno y de lo que hizo el Partido Popular.
Yo, en mi intervención, me he ceñido exclusivamente al PIES porque creo que era lo que tocaba hacer en esta comisión.

Sí que quería comentar una cuestión.
Hay dos grupos parlamentarios que sí que me han comentado el tema de las prisas, el señor Aguirre y el señor Pozo.
Yo sí que les tengo que decir que no venimos a vender nada hoy aquí, ha sido toda una tramitación que han llevado a cabo las diferentes consellerias y que venimos trabajando en el proyecto, y que lo que no queríamos es que las elecciones retrasaran este proyecto.

Y, por tanto, yo creo que ustedes hubieran hecho exactamente lo mismo, no porque venían elecciones lo íbamos a dejar ahí dos meses para continuar después, porque era importante que llegáramos aún a tiempo para que, aunque haya elecciones, pueda seguir su tramitación.

Y yo creo que hay mucha diferencia, señora Díaz, aunque quiera igualar las PIES a las ATE.
No se pueden igualar porque hay que tener en cuenta que las ATE del Partido Popular daban la condición de estratégica hasta las últimas consecuencias, aunque ambientalmente fueran inviables (veus), yo la he respetado, señora Díaz, le pido que me respete en mi turno de intervención, y por ello ninguna ATE vio la luz, ninguna ATE durante todo ese tiempo vio la luz y es fruto que era un fracaso, y lo vimos claramente, y el PIES que aprobó el Botànic, pues la declaración no presupone, esa declaración de estratégico no presupone su aprobación automática, que está sujeta a una evaluación ambiental, como bien han dicho las diputadas, ordinaria, por el mismo órgano ambiental competente en otros temas, y yo creo que eso era necesario y vital, como también hay una evaluación ambiental para la implantación de Volkswagen.

Cualquier inversión en esta comunitat siempre tiene que ir de la mano de la defensa del territorio y de la defensa medioambiental, y esa es la gran diferencia entre ustedes cuando aplicaban un urbanismo especulativo y ahora el Botànic que aplica un urbanismo productivo.
Esa es la gran diferencia, y aunque le duela y tenga que venir a esta comisión y apoyar este proyecto, aunque le duela, ¡oye!
, pues cada uno lo ha defendido como ha considerado.
La intervención del grupo de Ciudadanos, la del grupo de Vox, pues yo creo que ha sido mucho más constructiva que la que usted acaba de hacer aquí, y lo tengo que decir.
¡Oye!
, pero que cada uno defiende la defensa del proyecto como bien considere.

Yo, sí que darles las gracias a todos los grupos parlamentarios por el apoyo.
Yo creo que es importante terminar una comisión con algo como esto, y de apoyo de todos los grupos porque es un proyecto que sigue avanzando a la Comunitat Valenciana.
Y aprovechar también para dar las gracias, lo he dicho antes, a todas las consellerias que han intervenido, pero especialmente pues a mi equipo, la secretaria autonómica, también, a Inma Orozco que nos acompaña hoy, también la directora general, a Rosa Pardo, y al director general de urbanismo, que yo creo que han hecho una labor excelente para que hoy podamos estar aquí presentando este PIES.

Gracias.

El senyor president:

Molt bé.

Moltíssimes gràcies, senyora consellera.

Per a rèplica, només el Partit Popular?

D'acord, doncs, té tres minuts per a fer la rèplica que considere.

La senyora Díaz González:

Sí, evidentemente, ante esas acusaciones que se me hacen y dejando claro que si hago esta intervención es porque previamente ha habido otras que han atacado constantemente al Partido Popular.

He de decirle que, como ya le he comentado, llevo ya muchos años en esto y además en esta materia, y he podido ver muchos proyectos, y he podido ver también cómo actúa el Partido Socialista cuando gobierna y lleva adelante proyectos especulativos como los de Elche.
Yo le invito a que se acerque a Elche y vea el MR-9, por ejemplo, y el MR-10, que ustedes mismos se ha encargado y que se interese por ello, que a lo mejor es incluso capaz de, bueno, ya esperemos que no sigan gobernando y que sea el Partido Popular el que modifique el Pativel para proteger lo que realmente hay que proteger y para, además, proteger también de verdad lo que se ha quedado desprotegido porque ustedes han dicho que se desclasifique un suelo que es peor que el que se lleve a cabo el desarrollo urbanístico sostenible que había previsto.

He de decirle también que usted, bueno, está faltando a la verdad cuando dice que las ATE no pasaban por los trámites medioambientales oportunos.
¡Claro que pasaban por los mismos!
Y si pasaban por los mismos, evidentemente no se aprobaban.
Y he de resaltar, por ejemplo, y vuelvo a hablar de él, del Puerto Mediterráneo, que al final tuvieron que acudir a la justicia y la justicia les dio la razón, es decir, esos trámites medioambientales y esa evaluación ambiental se debería de haber aprobado, y eran cuarenta y siete informes favorables que ustedes tiraron por la borda porque era una ATE que se había tramitado con un gobierno del Partido Popular.

Y he de decirle también que usted dice: «Las ATE del PP».
Perdone, pero no.
Es que esa es la diferencia.
Las ATE no eran del PP, las ATE eran proyectos que presentaban en una colaboración público-privada y el Partido Popular y como gobierno las llevaba adelante y las tramitaba.
No son del PP.
Igual que este PIES no es del Partido Socialista o del Botánico, o de Ximo Puig, ¡no!
, es de una promotora que lo que quiere es invertir en nuestro territorio, crear empleo, y la administración, en este caso gobernada por ustedes, ha tramitado ese expediente, como lo habría hecho el Partido Popular y como lo hicieran ya en su día los profesionales funcionarios de la casa y lo están haciendo ahora.

Mire, consellera, claro que lamento, claro que lamento tener que utilizar este tono, claro que me encantaría que no fuera necesario, pero ustedes son quienes lo hacen necesario porque no son capaces de tener esa altura de miras cuando dejan de gobernar.

Yo espero de verdad que ahora que entre el gobierno, el Consell del Partido Popular, con el president Carlos Mazón, ustedes vean este PIES y todos los demás de la misma manera que lo están viendo ahora cuando están gobernando.

Gracias.

Y un momento solo, simplemente, es verdad que no me he despedido, aunque ayer ya me despedí de aquella manera y tal, bueno… Sí, sí, porque os tengo mucho cariño, os aprecio muchísimo, independientemente de las diferencias en política y de cómo debatamos aquí.
También he de decir que hemos llegado a muchísimos acuerdos, que estamos apoyando además este proyecto, que quede claro que lo estamos apoyando, y, de verdad, ¡ojalá no hubiese sido así!
, porque no era necesario, pero es que llega un momento en el que claro, ya sabéis, ya me conocéis, yo no me puedo callar, que os voy a recordar toda mi vida (la diputada parla emocionada) y que gracias por todo.

El senyor president:

Moltíssimes gràcies, senyora Díaz, igualment.

I, bé, ara, la consellera disposa d'un temps de rèplica que supose que vol utilitzar.

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

Sí.

Gràcies, senyor president.

Cuando decimos las ATE del PP, señora Díaz, es porque sacan pecho de las ATE y es que no se aprobó ninguna.
Por tanto, no pueden sacar pecho de las ATE.
En las PTE, lo aprobamos hace meses y hay ya el primero en marcha, que es el de Volkswagen, o el PIES lo aprobamos hace poco y también está ya en marcha, como es en este caso el PIES que hoy hemos presentado.

Y antes me ha hecho referencia usted que… Yo, la verdad, se me ha dicho que se alegra de que cuando ustedes están en la oposición salen proyectos como este, pues ya le digo yo que va a seguir alegrándose muchísimo de todos los proyectos que vamos a seguir sacando porque van a seguir estando en la oposición, y ya le avanzo que van a ser en breve muchos PIE los que van a pasar por aquí, que estamos ya actualmente tramitando, y muchas de las inversiones que, como la de Volkswagen, van a ver la luz, nosotros en el gobierno y vosotros en la oposición.
(Rialles)

De todas maneras, gracias de verdad a todos por el tono, por el apoyo, a todos los grupos.
Y a todos los diputados que no vayan a estar en la próxima legislatura también pues hasta siempre y que vaya bien.

Gracias.

El senyor president:

Molt bé.
Moltíssimes gràcies, senyora consellera.

Igualment, en nom dels membres de la Mesa i jo crec que dels diputats d'aquesta comissió.

Ara, en principi (veus)… Sí, per això no li he donat la paraula ni res.
Bé, cadascú ha fet el que havia de fer més o menys, de veritat, el senyor secretari ha fet la seua tasca, la senyora lletrada, ja ho vam dir, però s'ha de reconèixer la seua…

El senyor secretari:

No sé si alguien se queja de cómo he leído…, (rient) de cómo he leído la lista, no ha habido ninguna queja, ¿no?
No, yo decía: «Señor Barrachina», y usted respondía.

El senyor president:

Bé, en principi, per acabar amb la formalitat, jo crec que no hi hauria, (veus) exacte, si algun grup vol presentar una resolució tindria un temps i després ho podríem debatre, crec que ahí hi ha unanimitat en el tema.

Per tant, ací tanquem el punt, tanquem la sessió i tanquem la legislatura en esta comissió.
I moltíssimes gràcies a tots.

(S'alça la reunió a les 12 hores i 27 minuts)