Ind%C3%BAstria%842731.10.06%20macro.html





Comissió d'Indústria i Comerç, Turisme i Noves Tecnologies realitzada el dia 6 d'octubre de 2016.
Comença la reunió a les 10 hores i 36 minuts.
Presideix el diputat senyor Víctor Garcia i Tomàs.
Reunió número 12.

El senyor president:

Molt bon dia.

Comencem la reunió de la Comissió d'Indústria, Comerç, Turisme i Noves Tecnologies.

Anem a passar el llistat per a vore si n'hi ha quòrum.

Senyora secretària, quan vullga.

(La secretària passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Moltes gràcies.

Doncs, passem a l'ordre del dia.

El primer punt de l'ordre del dia és la lectura i aprovació, si s'escau, de l'acta de la reunió anterior.
¿N'hi ha alguna qüestió per part d'algun grup parlamentari?
¿No?
Doncs, la donem aprovada per assentiment.

Compareixença de la directora general d'Internacionalització, senyora María Dolores Parra Robles, per a explicar la política de suport i foment de la internacionalització de les empreses de la Comunitat Valenciana, especialment aquelles polítiques destinades a les pimes, presentada pel Grup Parlamentari Socialista (RE número 21.
816)

El senyor president:

Passem al segon punt de l'ordre del dia, que és la compareixença de la directora general d'Internacionalització per a explicar la política de suport i foment de la internacionalització de les empreses de la Comunitat Valenciana, especialment aquelles polítiques destinades a les pimes, presentada pel Grup Parlamentari Socialista.

Donem la benvinguda a la directora general, la senyora María Dolores Parra, per un temps que ella determine, il·limitat.

Li done la paraula, quan vullga pot començar.

La senyora directora general d'Internacionalització:

Bé, moltes gràcies, senyor president.

Senyores diputades i senyors diputats.

Doncs, en primer lloc, dir que és un plaer per a mi acudir avui aquí per a donar-los explicacions de tot el que s'ha estat fent per part de la Direcció General d'Internacionalització, de la conselleria d'economia sostenible.

Com saben, la internacionalització doncs ha demostrat ser una peça fonamental per al reforç de la competitivitat de les empreses i per això és una de les apostes estratègiques de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball.

Per a començar, pense que estaria bé que començàrem fent una anàlisi, ¿no?
, de quina és la situació del nostre sector exportador, un sector que -com sabeu- ha jugat un paper essencial en el període de crisi que hem viscut.

Bé, doncs, des de 2015 la nostra regió -com sabeu- ha continuat mostrant un comportament positiu, dins del comerç exterior, amb xifres d'exportació que han marcat fites històriques i amb creixements que tripliquen inclús la mitjana estatal.
La principal diferència en aquest període és que per primera vegada les exportacions han superat els 28.
500 milions d'euros, el que suposa doncs un increment de les exportacions de quasi un 20% i ens situa com la segona regió més exportadora de l'estat espanyol.

Pense que és un fet a destacar perquè si ens comparem amb les principals autonomies exportadores, com és el cas de Catalunya o Madrid, aquestes creixen a un ritme del 6% en el cas de Catalunya, i en 1% en el cas de Madrid, i la mitjana de l'estat està en un 4%.
Així, doncs, estem deu punts per dalt del que és la mitja estatal.
(Soroll de papers)

Una altra fortalesa que tenim l'economia valenciana, les empreses valencianes, és que som exemple d'un superàvit comercial; exportem més del que importem.
I en aquest aspecte jo pense que cal destacar que som la segona comunitat autònoma, dins d'eixa balança comercial positiva, i que amb això estem ajudant a compensar la balança comercial de la resta de l'estat.

Pel que fa a aquest any, al 2016, doncs -com sabeu- fa uns dies van fer públiques els resultats del primer semestre de les exportacions i aquestes van ascendir a 15.
345.
000 milions d'euros, la qual cosa representa un increment comparant-lo amb l'any 2015 de quasi un 9%, un 8,9%.
Mentrestant, les exportacions espanyoles en el mateix període han estat creixent en un 2,3%, vullc dir que encara continuem sent exemple de dinamisme exportador.

El que venia dient és això, ¿no?
, que som un referent i el que hem de fer i el que estem fent és ajudar que aquestes xifres no només es mantinguen sinó que continuen augmentant com ho estan fent en aquest 2016.

Com els deia al principi en la meua intervenció, el suport a la internalització de les empreses és una prioritat per a la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, i d'aquesta tasca s'encarrega tant la Direcció General d'Internalització, que tinc l'honor de dirigir, com l'Institut Valencià de Competitivitat Empresarial, l'Ivace, i on també ostente el càrrec de directora adjunta.

Com ja coneixeu, doncs l'Ivace és l'instrument de l'economia de la conselleria d'economia sostenible per al reforç de la competitivitat empresarial a través de diferents àrees; una d'elles, a banda de l'eficiència energètica, la innovació, el sòl industrial, és la internacionalització, de la qual jo estic al capdavant.

El compromís del Consell d'ajudar i recolzar les xicotetes i mitjanes empreses per tal de ser més competitives i fer que els seus productes siguen reconeguts a l'estranger ha de materialitzar-se, doncs, en mesures concretes i en un augment dels recursos destinats al desenvolupant d'aquesta aposta estratègica.

Per açò, la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, a través d'eixa Direcció General d'Internacionalització i d'Ivace Internacional, doncs estem desenvolupant una estratègica basada en mesures i iniciatives per a aconseguir que el major nombre de pimes de la comunitat aposten per la internacionalització, un element -com sabeu- necessari, junt amb altres com la innovació, si volem continuar creixent.
(Soroll de papers) Són les pimes -com sabeu- els grans motors del nostre país, ¿no?
, i és que estes primer necessiten consolidar-se per a poder després créixer i mantenir-se com a referents.

El nostre teixit empresarial està compost en un 90% per pimes; per tant, són les xicotetes i mitjanes empreses les que han de ser les protagonistes dins d'eixes mesures que estem adoptant en termes d'internacionalització.

Els objectius d'aquesta aposta estratègica d'internacionalització de 2017 a 2020, del Consell, està agrupada en cinc objectius principals, els quals m'agradaria primer enumerar i després anar explicant dins de cada u dels objectius quines són les accions concretes que estem portant a terme i que hem desenvolupat durant aquest any i mig de treball.

En primer lloc, el primer objectiu és el de treballar per a augmentar i diversificar la nostra base exportadora fent una en què s'inicien encara més empreses en eixa activitat d'exportació i, a banda de començar que n'hi haja més empreses que estiguen exportant, trobar nous sectors que siguen objecte d'internacionalització, és a dir, no només el nombre d'empreses que estan exportant sinó que també siguen més sectors els que aposten per a anar a eixos mercats exteriors.

El segon objectiu és recuperar el suport en destinació a les empreses exportadores a través de la reconstrucció de la xarxa exterior de La Generalitat.
Com sabeu, ara vos explicaré quines han sigut les accions en aquesta línia però tenim presència en diferents països gràcies a diferents delegacions i antenes.

El tercer objectiu, dins d'aquesta aposta estratègica d'internacionalització, està en diversificar les destinacions de les nostres exportacions.
En el primer objectiu teníem incrementar el nombre d'empreses i els sectors però també on anem a vendre, perquè així també estem diversificant el risc a l'hora que n'hi haja problemes geopolítics internacionals i que puguen estar afectant a eixos mercats on estem destinant la nostra exportació.

Com a quart objectiu tenim atraure al nostre territori inversió que genere riquesa per al nostre país.
(Soroll de papers)

I com a últim objectiu tenim una aposta clara per la formació especialitzada dels nostres joves i internacionalització, i aconseguir-los que tinguen una ocupació dins d'aquestes necessitats que tenen les empreses de trobar un capital humà realment format en matèria d'internacionalització.

Bé -com he dit-, són cinc els objectius dins d'aquesta aposta d'internacionalització per part del Consell, i ara m'agradaria aprofundir dins de cadascú per a explicar quines són les accions que estem portant a terme.

En el primer objectiu -com he dit-, el d'augmentar i diversificar la nostra base exportadora i potenciar la relació amb noves empreses i nous sectors, el principal és aconseguir doncs que les pimes aposten per obrir-se a l'exterior i d'aquesta manera impulsar la dinamització empresarial d'emprenedoria i el desenvolupament econòmic regional.

Encara que el nombre d'empreses que es llancen a l'exportació està augmentat, que a la Comunitat Valenciana ja sumen prop de 22.
000 empreses que es van llançar a l'exportació en l'any 2015, és necessari augmentar el nombre d'empreses exportadores regulars; és a dir, que no només han fet una exportació única sinó que l'exportació forma part del seu ADN diari de l'activitat.
En aquesta línia tenim, d'eixes 22.
000 empreses que han exportat alguna vegada, un 32% les podríem classificar com a exportadores regulars.
(Soroll de papers)

Així, doncs, les mesures en suport d'aquesta línia s'han de centrar, d'una banda, en recolzar aquelles empreses exportadores no regulars amb potencial de creixement i, per un altre, ajudar a consolidar l'activitat exportadora de les empreses que ho fan de forma regular.

Quant a la diversificació sectorial, encara que les xifres ens indiquen que estem en el camí correcte, en l'any 2015 les exportacions de la comunitat dels sectors d'alta tecnologia es van incrementar un 26% i representen ja el 45% de les exportacions valencianes, hem de continuar treballant en aquesta línia amb la incorporació doncs de nous sectors que aposten per la internacionalització.

Bé, ¿quines són les accions que estem fent en aquest cas?
En primer lloc, m'agradaria destacar tot el programa de tutories per a empreses que se'ls va ficar en marxa i el que hem fet com a novetat del que es venia fent és incrementar el nombre de tutories i les diferents àrees que estàvem tractant.

¿Com ho fem?
Doncs, principalment el que fem és que traiem un concurs públic perquè empreses consultores externes oferisquen els seus serveis dins d'eixes set tutories especialitzades en internacionalització i el fiquem a l'abast de les empreses que necessiten eixe programa de tutories, totes les empreses del País Valencià que vullguen o pensen que necessiten un tutor que estiga colze a colze treballant en elles durant sis mesos ajudant-les en diferent àrees.

Sí que m'agradaria destacar aquestes àrees que -com sabeu i podeu consultar a la web- es tracten de tutories especialitzades en fomentar eixa estratègia de màrqueting digital internacional, tutories que van focalitzades en tractar el tema de les licitacions internacionals, igual que ja ho estan fent a nivell estatal, a ajudar empreses valencianes que puguen anar a licitacions internacionals; després tenim el tema de les tutories de recerca de finançament internacional, i les tutories tan importants com són les tutories d'inici a l'exportació i les tutories de cooperació internacional.

Totes aquestes matèries, aquestes línies de tutorització han estat identificades com a estratègiques i d'impacte perquè les empreses realment han sigut les que ens han demanat com volien que estigueren dissenyades aquestes diferents línies.
La previsió que tenim és que s'hagen beneficiat d'aquest programa de tutories en aquests dos anys al voltant de tres-centes empreses.
(Soroll de papers)

Una segona acció que estem fent per a aconseguir eixe objectiu primer és tot el tema del programa Â«Comença a exportarÂ».
Aquest programa l'estem duent a terme conjuntament amb les agències de desenvolupament local dels ajuntaments, i que justet ara se n'està celebrant u amb l'Ajuntament de Gandia.

El programa Â«Comença a exportarÂ» s'ha dissenyat per part de l'Ivace Internacional per a ser desenvolupat en col·laboració -com havia dit- amb ajuntaments i agències de desenvolupament local i impartir-los en eixe àmbit municipal perquè -com ja saben-, al cap i a la fi, són eixos ajuntaments els que coneixen realment quines són les necessitats de les seues empreses dins de la matèria d'internacionalització.

L'objectiu d'aquest programa és doble: per una banda, aprofitem el capital que tenen els ajuntaments de conéixer el seu teixit industrial; i, per una altra banda, els seus mateixos tècnics i eixes empreses estan aprenent amb els nostres tècnics tots els temes importants a l'hora de la internacionalització.

A més, no vaig a mentir que és una oportunitat, ¿no?
, per a apropar-nos als municipis per a aprofitar i explicar totes les altres accions que estem duent a terme, no només a explicar-los quins són els tràmits que haurem de fer per a exportar sinó explicar que existixen eixes tutories, que poden apuntar-se com fer-lo, etcètera.

¿Què dir?
Doncs que aquesta iniciativa s'ha engegat ja en els ajuntaments d'Elx i Alzira i que -com havia comentat- avui ho tenim també a Gandia.

La tercera acció, dins d'eixe primer objectiu -com ja sabeu- es va celebrar al mes de juny el congrés Go Global.
I, hem de destacar que, en un entorn global com el que tenim, en constant transformació, doncs, és necessari que els instruments que fiquem en suport a la internacionalització, doncs, també siguen innovadors i que se vagen adaptant a les necessitats de les empreses.

Per a açò, els programes que dissenyem per part de l'Ivace, doncs, a banda dels fixes o estables que tenim, fem coses més innovadores, com va ser el congrés Go Global, per a estar al capdavant, a nivell estatal i a nivell de país.

Com ja sabeu, se va celebrar el passat mes de juny.
Va ser una iniciativa pionera a l'estat, tant per la temàtica del mateix com per la seua organització; perquè sí que cal destacar que vam fer una cosa molt important, i és que era coordinar les accions en Icex, en les cambres i en nosaltres mateixa.
I el que va sortir d'eixa col·laboració va ser, doncs, com ja sabeu, 54 conferències amb prop de mil assistents; 21 delegats de la xarxa exterior de l'Ivace; que vam tindre més de huit-centes reunions amb empreses valencianes; i la participació de 35 associacions d'exportadors i altres entitats col·laboradores.

Doncs, això va ser el balanç d'aquesta primera edició; i que anirem treballant perquè la segona edició siga, si cal, més exitosa que la primera.

La quarta acció que caldria destacar dins d'eixe primer objectiu, i que ara estaria enfocada en eixe aspecte de la diversificació de sectors que estem impulsant per tal que arriben a altres mercats exteriors, està el tema d'impulsar la internacionalització de les indústries creatives i culturals, a més de les start-up i dels emprenedors.

Aquest equip de govern ha incorporat novetats en eixe aspecte.
Hem donat prioritat a aquests sectors.
El sector de la indústria cultural i creativa sabeu que és una prioritat per a Europa i que no.
.
.
, pareix que siga invisible, moltes vegades, per als qui prenem les decisions, no?
, a nivell polític.
Però, sincerament, és un sector que està aportant molt a la nostra economia, més de què ens pensem.

Aleshores, com que de vegades ells mateixa, com a empresa, no es situen com que són una empresa -tu parles en una companyia de teatre i, moltes vegades, els falta encara vore eixa part empresarial-, hem definit unes línies estratègiques per a ells, perquè també se vegen reflectits en eixa ordre i que puguen identificar: Â«¡Ah!
, a aquesta part també em puc presentarÂ», no?

I cal destacar -pense que, a la millor, ho vau seguir per la premsa-, doncs, que vam tenir.
.
.
Bé, ja s'havien tingut diverses reunions en la secretaria autonòmica de cultura, doncs, per a centrar eixes línies de col·laboració del pròxim exercici en el marc del pla estratègic cultural valencià i poder treballar conjuntament en les línies que nosaltres traguem d'internacionalització i les línies que ells traguen, des de la conselleria d'educació i cultura.

¿Com estem recolzant, per part d'Ivace Internacional, aquestes accions?
Doncs, sí que m'agradaria destacar diferents coses que hem vingut fent durant aquest any i mig.
Entre aquestes accions, tenim les jornades d'internacionalització del circ valencià, en 2015; la segona trobada internacional de literatura infantil i juvenil; la trobada internacional entre agents del sector de les arts escèniques; el seté congrés internacional de tipografia de València; i també està previst recolzar la pròxima trobada de l'Ietm, a València, i, per a això, organitzarem una missió inversa d'operadors al festival de dansa, al mes de desembre.

Així mateixa, pel tema de les start-up, també estem treballant.
Estem treballant conjuntament en els CEI, en el parc científic de la Universitat de València, en la Fundació Idees, de la UPV, en Inndea València.
I l'objectiu, doncs, és intentar conéixer quines són les inquietuds i les necessitats d'aquestes empreses de base tecnològica i els emprenedors, dins de les necessitats d'internacionalització.

M'agradaria destacar la propera missió que tindrem en Lisboa, que els acompanyarem a la fira Web Summit d'ací unes setmanes i que, sense el recolzament que els estem aportant, doncs, dubte molt que hagueren pogut assistir.

Ara.
.
.
, passem ara a eixe segon objectiu, no?
, que, si recordeu, doncs, feia èmfasi en reforçar el suport que estem oferint a les empreses valencianes als mercats exteriors, però físicament; vull dir, estar, construir una xarxa exterior on tenim persones treballant cent per cent per a les empreses valencianes, detectant oportunitats de negoci, treballant per als sectors a través de les associacions i detectant clients, potencials clients o potencials missions on poder anar i presentar els nostres productes.

L'aposta del Consell, només arribar, va ser recuperar la presència a l'exterior, amb la reconstrucció d'eixa xarxa pròpia que tenia l'Ivace -abans Ivex- en els diferents mercats internacionals.
Quan vam arribar, només hi havia tres delegacions actives; i hem treballat durant aquests mesos per a tornar a ficar en marxa tota eixa sèrie de delegacions i antenes.

¿Quin és l'objectiu de tot açò?
Doncs, com havia dit, és defensar els interessos comercials de les empreses valencianes i, sobretot, oferir-los un suport útil i real perquè aquestes puguen seguir ampliant la seua presència en eixos mercats exteriors.

M'agradaria, si voleu, destacar quines són eixes oficines, encara que podem consultar-les en la web.
Actualment, n'hi ha 23 oficines, i les separem entre delegacions i antenes, en funció de si considerem que són mercats prioritaris o si pensem que són mercats emergents.

Pel que fa als mercats prioritaris, podem destacar les oficines que tenim en Xina, Rússia, Marroc, en Estats Units en tenim 2 -una en Nova York i una altra en Miami-, tenim seu en Colòmbia, Brasil, Turquia, Polònia, Regne Unit, Perú, Alemanya, Algèria, Sud-àfrica i la de Mèxic que, com sabeu, se va inaugurar el dia 1 de setembre.

Per altra banda, tenim eixos mercats emergents, on també estem presents, en antenes.
Després, si voleu, en les preguntes, puc explicar en més detall què són cada un d'aquests diferents ens de delegació d'antena.
I tenim les antenes existents en Angola, Corea del Sud, Hong Kong, Panamà i les recentment incorporades d'Austràlia, Malàisia, Indonèsia i països nòrdics, que donen resposta a les necessitats que puguen haver-hi en Suècia, Noruega i Dinamarca.

Amb aquesta estructura mixta de delegacions i antenes, les nostres empreses poden comptar amb suport en 23 destinacions i que volem anar ampliant, a poc a poc, fins al final de la legislatura.

En tots aquests països, doncs, comptem amb col·laboradors que compten amb experiència contrastada en mercats i que considerem prioritaris.

Des de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, ens hem compromés a oferir un suport real i directe a les empreses, a facilitar la seua acció en els mercats exteriors.
I considerem que comptar amb una persona que els assessore i que els acompanye en el mercat de destí és fonamental.

Una política de suport que, com sabeu, tenen clara la resta de comunitats autònomes i que havia desdibuixat l'anterior govern, que no va tenir en compte les veus empresarials que estaven defensant una presència comercial a l'exterior i va ignorar el que les comunitats autònomes espanyoles més exportadores estaven fent en aquest àmbit.

Per a fer bé aquesta tasca de recolzar els mercats exteriors a les nostres empreses, doncs, una cosa és prioritària, i és escoltar realment quines són les necessitats de cadascun dels sectors.
I en això és en què estem treballant.

Fa uns dies vam constituir la comissió de selecció de mercats prioritaris, en la qual estan implicats els sectors més exportadors del País Valencià i altres agents amb competències en temes d'internacionalització.
L'objectiu d'aquesta comissió de selecció de mercats prioritaris és definir quina ha de ser l'estructura, en els propers anys, de determinar quines han de ser eixes antenes prioritàries o on hauríem d'estar implantats i que encara no ho estem.
I, després d'ahí, definir quines han de ser les accions.
Perquè, com sabeu, no és el mateix la necessitat que puga tindre el clúster ceràmic que la necessitat que puga tenir el sector del moble o del tèxtil.

Passem ara, doncs, al tercer objectiu, que parlava de tractar de facilitar l'accés a nous mercats.

Facilitar l'accés a nous mercats, com sabeu, és fonamental per a diversificar els riscos i reduir la dependència d'un nombre limitat de mercats de les exportacions que està destinant cadascuna de les empreses valencianes que s'estan dedicant al mercat internacional.

Si les exportacions estan diversificades, com sabeu, és més fàcil compensar les reculades que puguen haver-hi d'un mercat amb unes vendes, i anar-nos-en a centralitzar l'esforç en un altre mercat.

Per aquesta part, és important definir una estratègia d'accés a mercats d'alt potencial de creixement, als quals lligar eixes majors oportunitats d'increment de les exportacions.

No hem de perdre de vista que el 90% del creixement mundial és localitzarà en els pròxims 15-20 anys fora de la Unió Europea.
Per açò, la diversificació geogràfica ha de seguir sent una de les nostres grans prioritats, per part de la direcció general i d'Ivace Internacional.

En els últims anys hem avançat en la diversificació de la destinació de les nostres exportacions, ampliant la quota de venda que es dirigix als continents asiàtic, americà i africà.
Encara així, doncs, en l'actualitat, com sabeu, Europa representa un 70% d'eixes exportacions que se destinen, per part de les empreses valencianes.
Així que considerem necessari seguir apostant per l'obertura de nous mercats i, en eixa línia, podeu vore tot el pla de promoció exterior, que en aquest any s'han celebrat vora cent accions molt concretes i que costaria molt d'enumerar ací, però que sí que vos convide perquè accediu a la web i que aneu mirant cadascuna d'aquestes accions.

Generalment, aquestes accions tracten, en missions inverses que fem, de potencials importadors de sectors molt concrets, o de vegades també se poden fer.
.
.
, moltes vegades se fan multisectorials.

Ens centrem, per exemple, doncs, anem a parlar de la potencialitat que puga tenir el mercat d'Iran, no?
Ara mateixa sabeu que vam estar en empreses valencianes visitant el país.
Doncs, una possibilitat, dins d'eixes accions, és fer una missió inversa, que puguen vindre importadors iranians a visitar les empreses valencianes d'ací.
I el que fa és trencar eixa barrera de cost que pot suposar per a una empresa valenciana fer un viatge a eixe país, quant a visat, cost, desplaçament, personal que parle anglés, etcètera.

Doncs, bé, dins d'eixe pla de promoció exterior, com vos havia dit, n'hi ha cent accions.
Ara mateixa, aquesta setmana, estem en Dublín, en 10 bodegues valencianes, venent què som i què sabem fer, dins del producte com és el vi, i que de segur serà molt interessant per a aquestes 10 bodegues que estan aquesta setmana fent negoci a Dublín.

Com a novetats en 2016, m'agradaria destacar l'augment de les accions dirigides a sectors emergents; la prospecció de nous mercats, com Filipines, Iran, Sud-àfrica o Indonèsia; i el reforç d'accions per a impulsar la contractació pública internacional.

Com havia destacat ja el pla de missions inverses, no vaig a ficar-me més ahí.
Després, si teniu més preguntes, les puc contestar.

Després, destacar també com l'actual equip de govern ha incrementat el pressupost destinat a les ordres d'ajuda i préstecs al 0% d'interés per a recolzar el desenvolupament del pla d'internacionalització de les empreses.

En 2016 hem augmentat en un 7,6 l'import destinat a les ajudes econòmiques que recolzen el desenvolupament dels plans d'internacionalització.
I hem passat de 6,5 milions d'euros a 7 milions.

A més, entre les novetats, doncs, destacar l'ordre d'ajudes als plans d'internacionalització de les empreses de la Comunitat Valenciana, que hem dotat de 5 milions d'euros i que compta amb finançament Feder, i que espere que breument ja puga estar publicada la convocatòria i que les empreses se puguen acollir a aquestes ajudes.

Pel que fa als préstecs, també hem recolzat els plans d'internacionalització a les empreses de la Comunitat Valenciana, amb una dotació de 500.
000 euros, on, com que ja estan concedides i que puc fer un balanç de com ha anat, hem concedit 19 préstecs per a empreses valencianes d'un total de 24 projectes presentats, i hem donat un finançament màxim de 60.
000 euros.

També sabeu que el dia 21 de setembre se va publicar l'ordre de la Direcció General d'Internacionalització de suport a la participació de les fires sectorials a nivell internacional, que compta amb una dotació inicial d'un milió i mig.
I esperem si se pot ampliar breument, una mica més o no.

Malgrat aquest increment, jo crec que em toca defensar, no?
, que sempre és necessari la necessitat d'augmentar aquest pressupost.
Les empreses de la Comunitat Valenciana han assistit al descens gradual dels pressupostos destinats a aquestes ordres d'ajudes ja des de 2010.
I que des de 2015 la intenció ha sigut d'anar incrementant en aquest any les partides que han anat destinades a tot el tema de la internacionalització.

Una vegada hem vist que és necessari augmentar el suport econòmic, continuem amb el quart objectiu.
Havia comentat al principi que aquest objectiu es tracta de treballar perquè tinguem un capital humà preparat, format i que siga d'utilitat per a les empreses valencianes que estan dedicades a internacionalització.

Quan parles en les empreses realment moltes d'elles sí que comenten que s'ha de treballar perquè el capital humà que tenim que estiga cent per cent familiaritzat en el que és el món de l'exportació i que als dones d'avui en dia no els done por agafar maleta i anar a visitar eixos països, com no els va fer por als nostres avis.

De manera que com no dir que aquesta també és una de les apostes i una de les prioritats de la conselleria, com sabeu dins de la conselleria també està l'aposta clara per eixa creació d'ocupació.
Una creació d'ocupació que ha de ser estable i en àrees professionals de futur, com és aquesta, com és el comerç internacional.

I en aquest cas, estem impulsant i potenciant el programa de beques de formació especialitzada en internacionalització i que el que pretén és millorar l'empleabilitat dels joves formats en aquesta àrea.
I, com havia comentat, és que realment és una de les demandes de les empreses valencianes.

M'agradaria destacar que en el 2014 teníem 24 beques.
Al 2015, en vam tenir 30.
I al 2016, hem tingut 100 beques.
L'objectiu que tenim és acabar formant un total de 800 becaris al final de la legislatura.
I jo crec que una cosa que no s'està dient i que estem fent bé és que som els primers que hem apostat per la formació professional.

Com sabeu, Icex també està oferint unes beques similars, però que només se focalitzen en els llicenciats universitaris, quan nosaltres també estem apostant per eixa professionalització de la formació professional, eixa qualitat.

Aleshores, d'eixes 100 beques, recordar que 30 de les beques han sigut destinades per a joves en formació professional.
El que fan aquestes beques és que doten els beneficiaris d'una ajuda de 12.
020 euros, més el complement de destinació, perquè en funció d'on estiguen destinats, tindran un complement major o menor.
I el que fan és estar en eixes antenes o delegacions que tenim.

També estan treballant en col·laboració en delegacions d'empreses valencianes, instal·lades en altres mercats i estan formant-se en què és això d'exportar i importar, i de treballar en un mercat diferent al valencià.

Cal destacar que aquestes beques estan cofinançades al 91,89% en el marc de la iniciativa d'ocupació juvenil de la Unió Europea, a través del finançament dels fons socials europeus.
I, com havia dit, jo crec que cal destacar que som la comunitat autònoma que més està apostant per un programa d'especialització en internacionalització, i que anem a tenir el millor capital humà per a fer-lo.

Em comentava.
.
.
Avui s'està celebrant unes jornades en Bilbao, en el nostre homòleg del País Basc i que ara ells estan apostant en aquesta línia.
Nosaltres hem sigut pioners.
Hem apostat primer en incrementar.
I jo crec que, com havia dit, és una de les apostes que hem de continuar treballant.

Finalment, l'últim objectiu, que pense que és un dels més prioritaris per a nosaltres, és atraure la inversió estrangera directa, però que genere riquesa al País Valencià.
Hem de desenvolupar polítiques que contribuïxquen a la recuperació i al desenvolupament d'activitats industrials, comercials i de serveis que dinamitzen l'economia regional i promoguen la creació d'ocupació.
Per tant, això és una prioritat en aquesta conselleria.

L'atracció d'inversió estrangera a la Comunitat Valenciana és un dels eixos fonamentals d'aquestes polítiques, mentre suposa una via d'estímul del creiximent econòmic i una millora de la nostra imatge en l'entorn internacional.
Captar i mantenir la inversió estrangera productiva en la nostra regió és primordial per afavorir el seu desenvolupament econòmic.

Per açò, és necessari que adoptem mesures proactives d'atracció d'inversió i fomentar també eixa agilitat burocràtica que moltes vegades es troben les empreses que volen instal·lar-se al País Valencià.

Com sabeu, en aquesta línia s'està treballant de manera intensiva per a potenciar aquesta atracció de noves inversions i incrementar les xifres d'inversió estrangera obtingudes en les passades legislatures, i adoptant una sèrie de mesures que aniran una encaminada a l'atracció de projectes empresarials, a promoure la regió en destinacions estratègiques per a nosaltres, i a impulsar la col·laboració amb empreses estrangeres ja implantades en la Comunitat Valenciana, a més de fomentar la coordinació entre tots els departaments de l'administració autonòmica i local implicats per a afavorir aquesta inversió.

Jo crec que no fa falta dir que la principal barrera a què s'enfronten les empreses a l'hora d'iniciar l'activitat empresarial és la burocràcia generada per la mateixa administració, com també la falta d'una finestra única de gestió dels seus projectes.
Per a posar solució a aquest problema, estem treballant en l'esborrany de l'avantprojecte de llei d'impuls a la inversió i creació del Valencian Investment Desk.

Açò el que pretén és crear una oficina de coordinació i d'impuls de projectes empresarials que fomente i facilite la inversió i la creació d'ocupació en la nostra regió.
Una mesura que el que va és a afavorir la simplificació administrativa i la constitució d'una vertadera finestra única de suport a l'inversor que oferixca assessorament, tramitació i seguiment dels seus projectes, i que es traduirà finalment en una reducció de temps i cost econòmic per a l'empresa.

En aquesta línia, es va constituir equips de treball, integrats tant per agents del sector públic, tot com del privat, que es troben involucrats en alguns aspectes de l'inici de l'activitat empresarial.
Aquests grups de treball tenen com a finalitat detectar les necessitats de les empreses a l'hora d'escometre un projecte d'inversió, identificar els tràmits als quals s'enfronten i avaluar la manera de simplificar-los, per tal que tot això que detectem poder plasmar-ho posteriorment en eixe avantprojecte de llei.

Amb açò es persegueix aconseguir una major coordinació i consens en les actuacions, i aglutinar el coneixement de tots els agents implicats, donant una millor resposta a les necessitats de les empreses locals, nacionals o estrangeres.

A més, amb la finalitat de millorar les xifres d'inversió estrangera productiva cap a la nostra regió, hem d'adoptar mesures proactives d'atracció d'inversió, com també fomentar la col·laboració amb les empreses estrangeres que ja estan implantades en la nostra comunitat.

Exemple d'açò és la campanya intensiva de promoció que vam fer de la Comunitat Valenciana, focalitzada en el sector químic, i que se va celebrar en Alemanya el passat mes de juny en la ciutat de Düsseldorf.
I actualment estem treballant una campanya en Google AdWords, en el mercat alemany, aprofitant eixos mesos de treball que se van fer i eixa jornada en el mes de juny, oferint la Comunitat Valenciana com una regió atractiva per a la inversió.

Així doncs, quan s'accedisca des de Google en Alemanya, sabeu que apareix de tant en tant aquest anunci, motivant que València està ahí, que la Comunitat Valenciana està ahí, i que quan cliques te dóna una explicació de per què, com i com podem ajudar que eixa inversió se puga fer al nostre país.

Per al meua part, jo crec que res més.
Com podeu vore, són molts els objectius que tenim i moltes les línies d'actuació que hem vingut desenvolupant.
Però això no vol dir que ens quedem ja tranquils en el que estem fent, sinó que anem a continuar treballant per a incrementar aquest esforç.
I jo quede a la vostra disposició, si teniu alguna pregunta a fer o aclariment.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Parra.

Anem ara a començar pel torn dels grups parlamentaris.
La compareixença està sol·licitada pel Grup Parlamentari Socialista.
Per tant, té la paraula la senyora Hernández per un temps de huit minuts.
Quan vullga.

La senyora Hernández Sánchez:

Muchas gracias, señor presidente.

En primer lugar, agradecerle su comparecencia, que haya venido a la Comisión de Industria a explicarnos cuál es la política general o la política que está siguiendo la conselleria respecto a internacionalización.

Y cuando el Grupo Socialista solicita esta comparecencia, lo hace sobre todo por la importancia que tiene la internacionalización dentro de las pymes que, como ha dicho, representa prácticamente el 90% de nuestro tejido empresarial, y que son las que al fin y al cabo encuentran más dificultades para acceder a los mercados internacionales.

Es cierto que durante el último año hemos tenido un comportamiento de las exportaciones valencianas muy exitoso, muy relevante respecto a años anteriores, pero también es cierto que debemos pensar que en la internacionalización intervienen factores internos, pero también factores externos que no dependen de nosotros.

Y casi el 70% de las exportaciones de la Comunidad Valenciana van destinadas a la Unión Europea, y esto es especialmente destacable dentro de las pymes, ya que son las que tienen más dificultades para acceder a las pymes.

A mí me preocupan sobre todo los datos del último mes, porque es cierto que las exportaciones valencianas han aumentado, pero el comportamiento de las provincias de la Comunidad Valenciana ha sido muy diferente.
Porque la propia estructura económica de los diferentes sectores exportadores de las provincias son muy diferentes.

Valencia depende básicamente del sector automóvil, y es un sector con muchísimas exportaciones e importaciones intrasectoriales.
Castellón depende básicamente del sector cerámico.
Pero sin embargo la provincia de Alicante tiene una cesta más variada, aunque tiene mucho peso el calzado.

Y en el último mes han bajado las cifras de exportación respecto al año anterior, precisamente por la dependencia de los mercados europeos y porque hay mercados europeos que son clientes nuestros tradicionales del sector calzado, por ejemplo, que están sufriendo una situación económica no muy halagüeña y que no depende de nosotros.

Entonces, ahí creo que es básico, como ha dicho, hacer hincapié en la diversificación, que es una tarea que no se ha hecho durante los últimos años de política de internacionalización, y que nos ayudaría a intentar evitar esas crisis económicas de los mercados clientes potenciales, máxime en una comunidad como la nuestra, que tiene tantísimas posibilidades industriales.

Nos ha hablado de las medidas de internacionalización y de fomento de ayuda a la internacionalización.
A mí me gustaría saber si han previsto, si se va a hacer algún tipo de medidas de coordinación con entes provinciales o locales, que son los que pueden atraer o conocer aquellas empresas pequeñas que aún están en etapa de iniciación a la exportación.

También, respecto a la consolidación, ¿qué medidas, además de las tutorías, que tienen el recorrido que tienen, aunque se hayan ampliado las horas…?
Si hay algunas medidas más para ayudar a la consolidación de las empresas en la exportación.
Porque hay otros organismos españoles y extranjeros que están haciendo más proyectos personalizados.
No sé si vosotros, desde la dirección general, habéis valorado diferentes posibilidades o las valoraréis.

También, si hay planes específicos para sectores de alto crecimiento.
Porque sí que has hablado, y me parece una idea muy correcta, que se está ampliando los sectores a los que se está ayudando la internacionalización.
Se pecaba en la Comunidad Valenciana de apoyar a los… Bueno, incluso desde Icex siempre se ha apoyado a los sectores tradicionales.
Pero hay muchos sectores con un alto crecimiento potencial, y sin embargo no tienen planes específicos o no han recibido tanta atención durante los últimos años.

Además de los planes de cultura, por ejemplo si hay algún plan para start-up o para empresas de alto contenido tecnológico que cada vez tienen más peso dentro de la comunidad y que tenemos empresas, en la provincia de Alicante, tenemos muchas que tienen mucha relevancia internacional.
Hemos visto que Hawkers ha conseguido 50 millones en una ronda de inversión en la última semana.
Pues si hay algún plan para este tipo de empresas.

Después, respecto a la ampliación de la…, bueno, a la ampliación no, a la reconstrucción de la red exterior, porque se la había cargado el Consell durante los últimos años, si tenéis cifras o alguna comparativa de los precios de licitación de las antiguas antenas y de las actuales.
Porque eso sí que también sería cuestionable.

Y si había algún tipo de evaluación de la efectividad de las antenas antes de que se decidiera acabar con ellas, que apoyara esa decisión de destruir o de cerrar este tipo de antenas.

También, respecto a la barrera idiomática, que creo que es el problema principal tradicional.
Uno de los problemas principales tradicionales de la exportación española, para las empresas españolas, y es que debemos reconocerlo, o sea, no hablamos idiomas en España.
Y el inglés medio español es un inglés muy bajo en el resto del mundo.
O sea, seguimos teniendo ese problema.

Entonces, si además de las becas de internacionalización, que tienen una amplia trayectoria tanto en España -las del Icex llevan más de cuarenta años- como en los organismos de promoción exterior, si habéis pensado o proponéis algún tipo de medida para poner en contacto a personal con más experiencia, cualificado en comercio exterior, con algún tipo de bolsa o algo así, con las empresas, sobre todo con las pymes que tienen mucho problema para acceder a personal de ese perfil que pueden ayudarles en la internacionalización.

Después, respecto a los programas y a los servicios, es cierto que se están aprovechando muy bien los fondos europeos para este tipo de programas de apoyo a la internacionalización, pero yo no sé si se establece algún tipo de discriminación respecto a los servicios y programas en función de la facturación y del tamaño de las empresas, porque quizás en una medida de conseguir llegar a más empresas y que los recursos fueran más eficientes.
.
.
No es lo mismo el esfuerzo que le va a suponer a una pyme acceder a un programa de este tipo que a una gran empresa que quizá se puede permitir, o contratarlo en el sector privado, o pagar una parte del coste público que tenga este tipo de servicios o de programas, que.
.
.
el Ivace o la Dirección General de Internacionalización.

Y, por último, respecto a la oficina de atracción de inversiones, me parece muy positivo el proyecto que se está llevando a cabo, porque es cierto que ya existía algo.
.
.
, alguna especie de oficina de atracción de inversiones, pero que en realidad no estaba haciendo nada.

Creo que es muy necesario y que va en línea de lo que están haciendo las principales regiones europeas, las que destacan respecto a competitividad.
No sé en qué punto estáis con el plan de esta oficina.
No sé si me estoy avanzando mucho, pero si sabéis algún.
.
.
, los servicios que les vais a ofrecer a los inversiones extranjeros y si, además de estas actividades que habéis dicho que habéis empezado en Alemania, si ya tenéis alguna idea de mercados prioritarios respecto a acciones de atracción de inversiones o de posicionamiento de la Comunidad Valenciana como destino inversor.

Y por mi parte, nada más.
Eso es todo.
Gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Hernández.

Ara, per a continuar amb la resta de grups parlamentaris, l'ordre serà de menor a major, acabant del grup de Compromís com a.
.
.
, també forma part del govern.
Per tant, té la paraula el senyor Almería, pel Grup Parlamentari Podem, per quatre minuts.

Quan vullga, senyor Almería.

El senyor Almería Serrano:

Moltes gràcies, president.

Bon dia, senyora Parra.

Benvinguda a esta casa, que és la seua.
Moltes gràcies per comparéixer i, també, esperem que el seu nomenament aporte eixa desitjada estabilitat al departament en el qual s'inclou i comencem a treballar ja de valent en esta conselleria que és tan important per al canvi de model productiu, que és un objectiu primordial del botànic.

Només començar la seua intervenció ha fet vosté referència que internacionalització és una aposta estratègia de la conselleria, que no ho dubtem en absolut, però també volem fer una consideració que, tal com ja va dir en el debat dels pressupostos del 2016, fa un temps, i vorem què passa en el debat en el qual anem a entrar, les apostes estratègiques pensem que s'han de reflectir en apostes pressupostàries importants també.
És a dir, vegem que l'aposta estratègica està molt bé, però el correlat pressupostari a vegades no és de la intensitat que caldria per la importància del tema.

Ha donat vosté una sèrie de xifres importants; algunes, en fites històriques, parafrasejant el que vosté dia, però ens causa un dubte el saber si estes xifres, este increment de les exportacions, esta millora del nostre sector exportador es deu realment a l'impacte de les polítiques públiques adreçades a este objectiu o es deu, entre altres moltes coses, i com així hem pogut comprovar les persones que ens menegem en l'àmbit industrial al País Valencià, que l'exportació naix d'una absoluta necessitat que han tingut les empreses de diversificar els mercats quan s'han trobat saturació als mercats nacionals i, moltes vegades, sense ningun recolzament institucional.

Caldria, i entenem que és una cosa important, que es poguera fer una avaluació d'este impacte de la causalitat entre les polítiques públiques i els resultats de millora del sector exportador.
Li agrairem si en algun moment la conselleria pot aportar un informe de dades sobre este impacte.

Ha citat vosté una sèrie d'objectius, el que denota que està fent els deures i hi ha política d'internacionalització.
En altres casos, encara no han tingut accés a eixes prioritats, la qual cosa.
.
.
, diguem, estem contents, ¿eh?
, que hi haja política.
I jo li faria una reflexió en algunes coses, com, per exemple, una cosa tan fàcil com podria ser l'accés a la informació de les empreses que volen iniciar l'aventura internacional.

El nostre grup parlamentari, en concret, va presentar una proposta de resolució a este debat de política general que vam tindre en el mes de setembre, en el qual instàvem a la creació d'un sistema d'intel·ligència de mercat d'àmbit internacional en el qual les empreses pogueren accedir a estudis de mercat, estudis sobre la competència, estudis sectorials en diferents països a nivell internacional d'accés gratuït per a totes les empreses valencianes.
Açò ja és una pregunta concreta: ¿van a considerar esta proposta de resolució?
¿Van a treballar en eixe aspecte?

Pel que fa a l'increment de la base exportadora, ha donat vosté unes xifres que ens pareixen interessants.
Però 7.
000 empreses de base exportadora regular al País Valencià no entenem que és una xifra per a tirar coets.
Anem incrementant, però crec que es podria i es deu millorar, i estic segur que això és el que passarà.

Una apreciació també pel que fa al tema de les tutories.
Sis mesos ens pareix important, però caldria un programa que poguera allargar esta tutoria un poquet més.

I.
.
.
, no tinc més temps.
M'agradaria dir alguna cosa sobre el tema de la internacionalització de les indústries creatives i culturals.
Senyora Parra, això em pareix una gran idea i sap vosté que en som coneixedors que les tendències a nivell europeu són aixina.
Però algun d'estos sectors estan absolutament arrasats en la seua capacitat productiva a nivell local.
Em sembla un poc complicat internacionalitzar sectors que estan arrasats en la seua producció local.
Caldria recuperar, com el cas de l'audiovisual, cas del sector teatral, dansa, música i el disseny al País Valencià, necessiten recuperar la seua capacitat productiva ací abans d'internacionalitzar-se.

I, bé, en fi, alguna cosa més em deixe.
.
.
En general, em sembla que s'estan reproduint i recuperant antics esquemes de treball, i voldria preguntar-li si hi ha alguna novetat important per al futur.

Gràcies, president, per la seua consideració.

El senyor president:

Gràcies, senyor Almería.

Continuem ara en el Grup Parlamentari Ciudadanos.
Té la paraula el senyor Woodward.
Quan vullga, per quatre minuts.

El senyor Woodward Poch:

Buenos días.

Muchas gracias por su intervención.

Desde nuestro grupo hay varias cuestiones que nos gustaría señalar.
Está claro que hemos dado unos datos de cómo funciona o cómo están yendo las exportaciones en nuestra comunidad.
Pero realmente nos gustaría saber si a usted le preocupa un posible parón en el comercio y este, ¿cómo podría influir en la comunidad?
No he oído hablarle para nada de las posibles consecuencias que tuviera el brexit en esta comunidad, y creo que van a ser bastante importantes.

Me gustaría saber realmente, una vez escuchado el plan de actuaciones que ha mostrado, ¿qué diferencia realmente hay en su estrategia con la de los anteriores consells?

De todo lo que ha dicho está claro que es muy complicado inventarse temas de internacionalización.
Me ha parecido que la única novedad era impulsar la internacionalización de las empresas culturales, que lo encuentro estupendamente, pero todo lo que ha explicado creo que ya estaba.
Volver a poner en marcha la red exterior.
.
.
, me gustaría saber: ¿qué tipo de presupuesto se destina a esta red?
¿Cómo.
.
.
, o cuándo tendrán listo el plan de ampliación de la red exterior que ha comentado que se tiene que.
.
.
, para las nuevas delegaciones o antenas?
¿Qué tipo de colaboradores son los que están en estas antenas?
¿Cómo se escogen las antenas y delegaciones?

Luego, también, creo que lo ha comentado algún compañero, ¿a qué cree que es debido el incremento de este casi 9% en las cifras de exportación que hemos tenido en estos últimos seis meses?
Si es debido a las políticas que han llevado a cabo o realmente es por la coyuntura de la situación del mercado.

Me ha gustado mucho el tema de la formación que tiene que tener la gente, porque realmente.
.
.
, hoy salía una noticia en los periódicos que decía que había un informe, que en España ya no hacen falta más empresarios, lo que hace falta es que estén mejor formados.

Entonces, de aquí yo ya me voy otra vez un poquito al tema de las becas, que veo que el incremento es importante.

Pero.
.
.
, el tema de idiomas, creo que también se ha comentado aquí, ¿qué medidas tiene para mejorar esto?
¿El becario realmente que va a ser formado tiene que ya estar formado en los idiomas para conseguir para poder conseguir un tipo de becas?
¿Qué lenguas son las que se solicitan para poder tener acceso a estas becas?

Y los datos que hablan.
.
.
, también el tema de buscar la oficina de la inversión extranjera aquí dentro de la comunidad.
Realmente también salían noticias esta semana que había una alarmante bajada en la inversión extranjera en la comunidad con respecto al año anterior.
¿Cómo se piensa mejorar la imagen de la Comunidad Valenciana que estamos viendo, día tras día, con las continuas trabas, noticias negativas, que puede recibir o percibir un futuro inversor y que frenen esa inversión que puede pensar que este.
.
.
, para la Comunidad Valenciana: modificación de leyes, las aperturas comerciales que no sabemos por dónde van, trabas burocráticas y, sobre todo, inseguridad jurídica que puede encontrar?

Ya está.
Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Woodward.

I passem ara al grup parlamentari del Partit Popular.
Per quatre minuts, té la paraula el senyor Casanova.
Quan vullga.

El senyor Casanova Claramonte:

Molt bon dia.

Gràcies, senyor president.

Gràcies, senyora Parra, per la seua exposició, que, entre altres coses, he de començar felicitant-la perquè m'ha paregut una exposició molt ben estructurada i entenc que assenyala molt bé les línies de treball que, com ja algun company ha dit, -crec jo, ¿eh?
- tenen una gran continuïtat, perquè la roda no l'han inventada vostés.

Ahir mateixa el director general d'economia, en una compareixença en la comissió d'economia, també fea menció a les diferències de gestió i tal, i jo li preguntava.
.
.
, i m'ha dit: Â«Efectivament, la roda no l'hem inventada nosaltres.
Â» És a dir, el carro ja estava funcionant.

És evident que este nivell, estes fites històriques de les quals vosté ens ha parlat al principi, del 15% d'exportació no és el fruit d'este any i mig de govern, en el qual precisament, com ha dit el company de Podemos, ja va sent hora que se pose a treballar la conselleria en matèria d'economia, que es una conselleria que precisament si per alguna cosa està destacant és per generar una gran desconfiança en tots els sectors i una gran sensació de paràlisi en tots els temes que afecten esta conselleria.

Però centrant-me un poc en els temes concrets, com ja li he dit, m'ha paregut molt interessant, molt ben estructurada i uns objectius que són compartits, ¿eh?
, i els quals, evidentment, com vosté ha dit perfectament, se'ls ha de dotar de recursos, perquè estos objectius, si no, se quedaran en paraules, en bones intencions i en una cosa genèrica.

I jo, centrant-me concretament en alguns punts, sí que li demanaria una miqueta més de concreció.
Inclús que mos aportara a la comissió eixe pla d'acció que vosté ha parlat per a facilitar l'accés a nous mercats.
Ha parlat d'un pla d'acció de cent accions.
Crec que seria interessant que el coneguérem i, per tant, que els aportara.

Un altre tema en el qual crec que caldria fer una.
.
.
, no sé si una reflexió, o una crítica o una advertència.
Vosté, com a.
.
.
, i estic segur que aixina és, com a verdadera impulsora i a més per professió de la internacionalització i de procedència d'una zona on la importació és crucial per a les terres de Castelló.

Me preocupa moltíssim llegir, ja ho va dir algú, notícies com estes, de Puerto Mediterráneo, que xoquen contra eixe punt cinquè del qual vosté ens ha parlat, d'inversió estrangera en el País Valencià, perquè no sols produïx un efecte immediat en eixe cas, estem parlant de.
.
.
, se parla al voltant de 6.
000 llocs de treball, perquè al final la internacionalització no és més que una ferramenta per aconseguir riquesa, benestar i ocupació.
És dir, la internacionalització no és res per ella mateixa, no és l'objectiu; l'objectiu és aconseguir llocs de treball fora i dins, sobretot dins.

Per tant, estes notícies, a part de l'efecte concret que produïxen de paràlisi d'una inversió que fins el mateix alcalde de Paterna, que és del PSOE, pregunta: a qui enviaré, qué les digo yo a los 6.
600 parados si dejamos escapar Puerto Mediterráneo -açò és d'ahir o de despús-ahir.

A part d'això, m'imagine que és una espècie de contra publicitat, de contra programació a totes estes bones intencions seues.
És a dir, tindrà molt a treballar perquè tot el Consell s'alinee realment en les polítiques que produïsquen treball, ocupació i riquesa en la nostra terra.
És dir, el que no podem és dir ací vosté -i m'ho crec- que està treballant per impulsar la inversió estrangera al nostre país, al nostre territori, a la nostra comunitat.
I, per un altre costat, este tipus d'accions.
Açò és no sols el fet en si mateixa, sinó açò espanta els inversors.
Els inversors no saben on van, si tindran seguretat jurídica, si se tiraran deu anys intentant tramitar alguna cosa de forma impossible d'aconseguir.

Per tant, ahí crec que té una bona feina i sense dubte comptarà amb tot el nostre recolzament per a procurar treball i ocupació per la nostra terra.

Gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor Casanova.

I per finalitzar el torn d'intervencions dels grups parlamentaris, per quatre minuts, i pel Grup Parlamentari de Compromís, té la paraula la senyora García.

Quan vullga.

La senyora García Muñoz:

Moltes gràcies, senyor president.

Moltes gràcies, senyora directora general d'Internacionalització.

La vocació exportadora del País Valencià no és nova.
Per això cal destacar la importància que té esta direcció general per a tot el Consell, fruit del pacte del botànic.

Volem destacar la seua intervenció i aplaudir la tasca que s'està fent quant a la diversificació en productes i en llocs per a donar oportunitats d'internacionalització a les nostres empreses.
Però voldríem també demanar-li que ens explicara quins són els reforços que s'estan realitzant en el tema del mercat en el qual, diguem, les empreses valencianes es menegen i exporten.

Tindre oficina en Alemanya i en Regne Unit, sobretot en el tema del brexit, és una oportunitat per a traure inversions cap ací, no s'ha de vore com una amenaça, al contrari.
Però mercats com l'italià, el portugués o el dels Països Baixos, que tenen potencials de creixement en l'exportació, on no hi ha oficina de l'Ivex ens fan, diguem, ens recorden que si haguera aquesta oficina i acompanyarem a les nostres empreses en aquestos països, diguem, potenciaríem també eixos mercats exportadors.
Perquè no podem oblidar que el 70% de les exportacions valencianes se produïxen en el mercat europeu i hem de reforçar els clients potencials de les nostres empreses.
Per això és important també enllaçar-ho amb la tasca que s'està fent en la formació dels acompanyants en eixe procés d'internacionalització per a les nostres empreses, que entenem que ha d'augmentar-se i també ha de dirigir-se cap aquells mercats on poden tindre una major oportunitat les nostres empreses.

Per una altra banda, també el programa de Â«Comença a exportarÂ», li demanem que l'amplie a altres ajuntaments, perquè és necessari també i moltes de les empreses que estan implantades localment se troben en dificultats d'accedir a programes d'internacionalització, se treballa molt sectorialment, se treballa molt directament amb les empreses, però també caldria treballar amb els ajuntaments perquè els ajuntaments facen de difusors en tota la tasca que se fa en aquesta direcció general, que és molt important, però que mereix tindre una major difusió.

I, per últim, volíem demanar-li que ens amplie els àmbits de la llei d'atracció d'inversions i l'oficina internacional com a finestreta única d'aquestes atraccions.
Sobretot perquè el precedent que tenim en aquests tipus d'accions és una llei anterior de l'administració popular, com va ser la llei de les ATE que, en volta d'afavorir, diguem, l'atracció d'inversions, el que va fer va ser complicar la mateixa, perquè era una llei que obria la porta a l'especulació urbanística i marginava totes les altres administracions implicades, passant per damunt d'elles, inclús també en la legislació ambiental, amb la qual cosa el que feia, en volta d'aclarir, diguem, el camí de les inversions per a poder implantar-se, les complicava o introduïa inseguretat jurídica, i d'ahí les conseqüències que tenen per a l'atracció d'inversions, com pot ser el cas de Puerto Mediterráneo, que al cap i a la fi s'ha topetat amb una legislació ambiental que a través de la figura de l'ATE s'obvia i que ha impedit que, diguem, eixa inversió s'implantarà en el País Valencià.

Hem de tindre ben clar que és important saber dirigir les inversions als llocs disponibles per a estes, sense especular amb el territori.
Hem de tindre en compte també que és necessari comptar amb el consens de totes les administracions i els actors implicats en la rebuda d'aquestes inversions.
I, per tant, li demanem que en eixa llei no s'oblide de l'administració local, perquè són també potents elements d'atracció d'inversions que no poden anar divorciats d'eixos projectes que puguen vindre al País Valencià, i sobretot hem de deixar-los clar als inversors que vinguen què és el que han fer, quin marc jurídic tenen i quina és la forma més ràpida de poder realitzar-ho.
El que no podem oferir-los als inversors internacionals és, Â«vine ací que te pose una estoraÂ», perquè al final el règim jurídic que tenim l'hem de respectar i així ens trobem en situacions com el que ha ocorregut en Puerto Mediterráneo que, diguem, ara s'ha de.
.
.
, diguem, imposar una legislació que.
.
.
, hem d'imposar uns canvis en la nostra legislació per a poder albergar la inversió que al final el que fan és l'efecte fugida en volta de l'efecte cridada.
Per això entenem que eixa llei ha de donar garantia jurídica i no inseguretat, com ocorria amb anteriors lleis fomentades pel Partit Popular.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyora García.

I una vegada acabat el torn dels grups parlamentaris, per a la contestació, la directora general d'Internacionalització, i també sense limitació de temps.

Té la paraula, senyora Parra, quan vullga.

La senyora directora general d'Internacionalització:

Moltes gràcies per les aportacions.

Vaig a intentar anar agafant cadascuna de les preguntes que m'han llançat, perquè m'ho havia anat preparant per separat.
És la primera vegada que vinc, disculpeu.

Si voleu.
.
.
, intentaré no deixar-me res.
Si voleu comencem pel tema de l'avaluació de les polítiques públiques, perquè és un.
.
.
, imagine que per deformació professional és una de les coses que m'apassionen, no?
, i efectivament pense que tota administració pública hauria de fer balanç de com s'estan aplicant eixes polítiques públiques i quin és l'impacte real que estan generant.

Malauradament per a fer això hem de tenir estadística.
Aleshores primer hem de generar tot el recull que estem.
.
.
, s'està treballant en això.
Vull avançar-vos que eixa és una de les línies que s'està portant per part del Consell, per part de la conselleria d'economia.
Hem d'arreplegar les dades per poder analitzar i avaluar.

El tema a l'hora de decidir cap on anem, i què fem i eixes al·legacions de les que estàvem comentant quines anem a obrir i per què.
Ara mateixa el que estem fent, com que no podem avaluar eixes polítiques públiques per ara, el que és de sentit comú és preguntar als agents implicats que estan en eixa presa de decisió, com havíem dit, que són les empreses.
Elles saben cap on volen anar i què és el que necessiten per anar a eixos mercats.
Aleshores per això ara ens estem reunint amb eixos sectors i en el món empresarial perquè aprofitem quan anem a les fires, no només per anar a visitar, mostrar recolzament institucional, sinó també per a preguntar de primera mà quines són les principals barreres que estan tenint.

Aleshores, eixe programa que anem a fer anual, perquè també és una de les demandes que ells ens estan dient, que els mercats canvien molt ràpidament, com també s'havia comentat el tema geopolític, el tema macroeconòmic, i que nosaltres com a país, regió, no podem controlar i que al final efectivament si un mercat va mal, si apareix el brexit com mos pot afectar?

Són ells els que ens estan arribant i ens han demanat que siga revisió anual i eixes accions que s'hagen de plasmar any rere any.

Aprofite que estava parlant del tema del brexit per a dir que, efectivament, cada vegada que passa una cosa d'aquestes ens descol·loca, perquè tenim un marc establert legal per a saber com treballar en un mercat exterior que ara es modifique.

Com ens afectarà?
Esperem que com que ells també necessiten de nosaltres, que puguem arribar a un acord i que eixe acord de comerç bilateral, que tinga la Unió Europea en Regne Unit siga similar o semblant al que tenim.
Esperem estar ahí.
I nosaltres estarem, espere que tots els partits polítics estiguem defensant els interessos de les empreses valencianes i dels valencians el dia que s'haja de decidir.

Aprofite ara per parlar del tema de la col·laboració en l'administració local, importantíssim, jo no sé si és perquè acabe de tindre l'experiència de ser regidora i ho he vist.
Vull dir, al cap i a la fi, el regidor, l'alcalde, l'oposició, qui siga, és el que està en contacte directe amb les empreses i el que fent-se el café coneix realment, o per família o per treball està dia a dia treballant en les empreses, i quan realment telefones les empreses responen.
Estem treballant en eixa línia.

Com sabeu i ja he comentat, tenim un projecte d'explicar com s'inicia una empresa en l'exportació.
Però a partir d'ara la comunicació de totes les accions que fem se va a traslladar perquè els altaveus d'aquestes accions siga l'administració local, perquè no hi ha.
.
.
És que segurament les tutories que estem desenvolupant, que són tan importants per a l'inici de l'exportació, segurament que qualsevol alcalde, qualsevol regidor de poble o de ciutat coneix moltíssimes empreses que podrien estar interessades.
Què millor, quina millor xarxa social, no?
, que ells mateixa, no?
, que siguen els municipis.

El tema de les tutories, que estàveu comentant, no he comprés molt bé eixos projectes que hi ha per ahí a nivell europeu que estàveu comentant que sí que són projectes personalitzats.
Les tutories són projectes personalitzats, és un consultor o consultora, una persona que s'arrima a l'empresa i va de la mà, acompanya l'empresa de la mà en tot el tema de l'inici de l'exportació, fins i tot si ha de telefonar, perquè malauradament eixa persona no parla anglés, no parla francés o no parla alemany, i va a telefonar i va a fer la gestió d'explicar quin és el producte, com fer-ho.
I és veritat que són sis mesos, que és com un inici, i que després l'empresa pot ampliar tres mesos més pagant una quota simbòlica, no?
, per dir-ho així.

Aprofite perquè, després de finalitzar eixa tutoria, estem explicant que existixen les subvencions que eixiran ara en les ordres, des de 5 milions d'euros d'Ivace Internacional, de la contractació de personal per al departament d'exportació.
Vull dir que si l'empresa ha vist que en eixos sis mesos, nou mesos, la cosa ha anat establint-se i pareix que va rodant, existix la possibilitat de poder contractar i subvencionar, en aquesta subvenció, per a recolzar eixa ajuda.
A banda de tot el tema de l'Avalem Joves, que també se podria proposar com una alternativa.

Però, bé, són qüestions a analitzar.
Tal volta detectem que les empreses necessiten un altre tipus de necessitat.
Però per ara eixes tutories individualitzades estan funcionant bé.
Qualsevol iniciativa o proposta jo estic oberta que me la feu arribar a la direcció general.

El recolzament als sectors d'alt creixement, com el tema de les indústries culturals i de les start-up?
Estem treballant en eixa línia.
Estem, sobretot, treballant en els CEI, en les acceleradores per a detectar cap a on anem en aquest aspecte.

El tema de nous sectors, de com podem ajudar-los, el que fem és demanar a les antenes i delegacions que tenim per ahí repartides que ens envien mensualment un informe amb tendències de mercats.
Vull dir, per exemple: ara, de repent, en Xina s'ha ficat de moda menjar olives, per exemple -m'ho estic inventant completament-.
(Rialles) Ells.
.
.
, la persona que està.
.
.
, que està en Xina, és la que està en Xina la que mos hauria de dir: Â«Ací n'hi ha un furor que ara s'ha ficat de moda que, abans de sopar, tots mengen olives.
Â» Aleshores, a nosaltres, quan ens arriba la informació, coordinem eixa informació a través de.
.
.
, si està representada en este cas a través d'una associació sectorial o en la nostra base de dades, dient: Â«N'hi ha una oportunitat de negoci en aquesta línia en tal.
Fiqueu-vos en contacte amb la persona que tenim en la delegació d'aquest país.
Â» Eixe és l'observatori que.
.
.
, que estem treballant per ahí.
No sé si.
.
.
, tot és a millorar, evidentment, però per ara jo pense que està donant bons resultats.

En el tema de la reconstrucció de la xarxa exterior, no tinc les dades exactes del que costava anteriorment mantindre eixa estructura.
Les puc consultar i jo vos les puc passar en comparativa.
El que sí que sé és que s'ha canviat la forma de treballar.
Ara és una.
.
.
, el que explicava abans: estan les delegacions i estan les antenes.
Delegacions per a aquells mercats que hem detectat prioritaris i que tenen consulta regular.
Vull dir, cada mes n'hi han cent, cinquanta, seixanta consultes a eixa persona que està ahí.
I, ¿això com se fa?
Se fa un concurs públic, se licita i ho guanya.
.
.
, doncs en un concurs públic, les empreses o consultores que s'han presentat.

En el cas de les antenes són contractes menors, però encara aixina.
.
.
¿Per què?
Perquè a la millor en el mercat d'Iran encara no té tant d'interés.
A la millor, ara sí, perquè ha eixit en premsa i tal, però fins ara no tenia tant d'interés.
Angola, per exemple, sí que tenim una antena.

Com que són molt poques les consultes que se fan, ¿per a què ens anem a gastar 60.
000 euros en un concurs, o 100.
000 euros en un concurs, si no arribarem a utilitzar-lo tot?
Aleshores, el que fem és: traem un concurs menor, 18.
000 euros, i diem.
.
.
, presenten tres, o quatre, cinc ofertes i se baremen en funció de la capacitat tècnica de la consultora i el millor postor guanya.
O siga, el que per menys ho fa millor, eixe es queda el contracte.
I no facturen els 18.
000 euros, sinó que facturem per servei prestat.

Una empresa de Castelló que ha consultat una cosa concreta, necessita un llistat perquè li feren prospecció dels seus productes en els supermercats d'Angola.
Nosaltres subvencionem eixe cost del servei i és l'empresa qui els facturarà.
Quan s'arriba als 18.
000 euros, s'ha acabat el contracte: o renovem o pensem què fem.
Si pensem que n'hi ha tanta demanda, aleshores ho passem com a delegació i se trau con concurs, una licitació.

Però.
.
.
, vull dir que entengueu que s'està racionalitzant el cost que això suposava anteriorment.
Perquè abans era personal propi; va fer una.
.
.
, bé, sabeu que se va fer una reestructuració, i que estem oferint 23 antenes -abans n'hi havia 27- en un cost molt inferior.
El que passa és que no m'agradaria dir xifres sense tenir-les davant.

El cas de la barrera idiomàtica, que efectivament tenim el que tenim, i estem intentant treballar perquè ara, quan s'acabe en la universitat, siga obligatori tenir el B2 per a poder tindre el graduat.
Els professors també s'estan ficant al dia per a poder arribar a complir eixe objectiu.
Però és cert que no només els joves.
Tenim persones en una gran experiència que han viatjat per tot el món en diversos sectors i que poden aportar molt, tant de diversificació de sector, com de país, com d'experiència com d'idiomes.

Aleshores, el que estem ficant en marxa, encara que encara no s'havia llançat públicament, és una plataforma online, es dirà exportjobs, que ahí el que farem és ficar en comú, serà com fer totes les ofertes i demandes vinculades o especialitzades en comerç internacional, dóna igual que no sigues economista; un químic, perquè és un tècnic, també pot ser.
.
.
, és un comercial per una empresa; un arquitecte.
Aleshores, qui estiga interessat en ficar el seu currículum online, el ficarà, específic per a perfils de comerç internacional.
I les empreses tindran un perfil on tindran tota la base de dades de persones interessades en un perfil molt concret per a poder casar oferta i demanda.

¿Què farem?
Ficarem també tots els becaris que ja havien estat en l'Ivex i que a la millor tenen quaranta, cinquanta, trenta, ¿vint anys?
, i els que estem generant actualment.
Aleshores, serà una base de dades potent.

Però no només ens anem a quedar ahí.
També anem a ficar tota l'oferta formativa d'universitat privada o pública, especialitzada en comerç internacional.

I un tema que ens havia reflectit la universitat, però això el conseller vos ho explicarà amb més detall, és el tema de les pràctiques en empresa com a docent.
.
.
Jo no sé si algú de vosaltres també sou docents.
És molt difícil trobar empreses perquè els alumnes facen les pràctiques.
Aleshores, també serà una plataforma web perquè les empreses puguen ficar ahí proposta de pràctiques empresarials.
Aleshores, sí que estem treballant no només a través de trencar el problema de la barrera idiomàtica, sinó de casar els perfils que ja existixen en la demanda que tenen les empreses.

També havia eixit una altra pregunta en eixe tema, en allò del tema de la barrera idiomàtica, si no només.
.
.
, quins eren els requisits per a accedir a les beques.
Se necessita un B2 per a accedir a la beca.
És un requisit idiomàtic perquè has d'anar a comunicar-te.
Està clar que on més s'aprén és en el país.
Quan arribes allí és quan realment aprens a parlar i a comunicar-te.
Però també un B2 no significa res, vull dir, un B2, has passat un examen i és ahí on realment vas a treballar en eixe idioma i vindràs realment format.

Jo crec que només me queda el tema de la VID.
Si voleu passe a explicar el tema d'aquesta oficina.
Efectivament, hem de donar una imatge de tranquil·litat, i que una empresa que va a vindre a instal·lar-se al País Valencià que va a tindre garantit almenys la barrera administrativa i burocràtica, sobretot que quan vinga.
.
.
Sabeu que quan una empresa se va a instal·lar a l'estranger, no només ve focalitzada en València capital, o Alacant, o Castelló o qui siga, sinó que té quatre o cinc ciutats en ment.
I se reunixen els experts amb el seu fullet i va avaluant, etcètera, etcètera.
I una de les coses que, comentant-ho en l'altre director general d'economia, és veritat que la cohesió i la sensació que.
.
.
, administrativament siga fàcil és una de les coses a valorar.
Això és el que aquesta agència.
.
.
, agència no, aquesta finestra única és el que vol fer: donar coherència i facilitar tota la burocràcia interna.

Aquesta agència el que.
.
.
, -perdó- aquesta finestra única el que farà és.
.
.
Actualment, efectivament, teníem tres persones dedicades al tema de la captació d'inversions, però que estava anant sense estar coordinat amb la resta de conselleries.
Aleshores, això el que fea és que, quan una empresa volia instal·lar-se, havia d'anar a conselleria de medi ambient, tornava ací, anava a patrimoni, al final ja no sabia en qui havia parlat, ja no sabia que.
.
.
, descontrol burocràtic.

Aquestes tres persones seran les encarregades de portar eixa finestra única i seran les gestores de l'expedient.
I elles seran les que contactaran amb conselleria d'agricultura, contactaran amb patrimoni.
I a l'empresa només se li telefonarà per a dir: Â«Açò està així, això està aixà, faltaran cinc dies, d'ací deu dies, quinze dies, porta'm este paper.
Â» Només n'hi ha un interlocutor.

¿Què hem fet per a ficar-lo en marxa?
N'hi havia un esborrany.
Ara el que hem fet, a l'arribar jo, ha sigut una reunió en tots els subsecretaris de totes les conselleries, perquè no podem agilitzar un tràmit sense saber quins són tràmits.
I hem ficat en comú que cada conselleria ens diga realment què és el que està demanant quan una empresa s'instal·la des de la seua conselleria.
Una vegada els tenim detectats, anem a discutir, a parlar sobre com podem reduir-los dins de la legalitat, perquè després haurem de modificar una llei que regule eixe procediment.

Si el que volem dir és que quan un projecte entre com a prioritari, siga àgil, haurem de saber, si n'hi ha una exposició d'un mes d'eixe.
.
.
, públicament d'un mes, haurem de dir, doncs si és un projecte VID, serà de deu dies.
I després n'hi ha una llei que haurem de modificar en funció d'això.

Aleshores, ara estem en eixe.
.
.
, en eixe pas, de trobar quins són tots els procediments que s'estan demanant.
A banda, mentres mos està arribant la informació, aquest divendres marxem a Múrcia per a parlar en ells per vore com està funcionant la seua finestra única, que ens explique si realment ha servit o no per a reduir eixa barrera i tindre una altra perspectiva.

A banda, efectivament, no podem anar soles en açò.
En anglés se diferencia molt el should, el couldn't i el must, ¿no?
En castellà o en valencià és més difícil de diferenciar.
No deuríem.
.
.
, anem a deixar-ho ahí, no deuríem anar a soles.
No té sentit que nosaltres des d'ací desenvolupem una llei per a agilitzar el procés i, quan arriba a un ajuntament, se queda allí encasquetat sis mesos.

Aleshores, l'altre pas és: estem ja intentant fer reunions en els ajuntaments més potencials, per dir-ho d'alguna forma, perquè haurem d'establir convenis de col·laboració, que quan vinga un projecte VID, o com vullguem dir-li, que ells també han de saber, pel seu interventor, secretari, funcionari, que ha d'agilitzar eixe expedient perquè està regulat per una llei.

Una altra cosa.
Eixa és la part burocràtica i de barrera burocràtica que té l'empresa.
Eixa és la part passiva.
Necessitem la part proactiva, de buscar inversions i de posicionar-mos com a referent a nivell internacional quan una empresa multinacional o pròpia valenciana, que en compte de pensar d'anar-se'n a Madrid o Barcelona, que se quede ací, o les que vullguen vindre de fora que pensen en el País Valencià com a referent.

Per a ser proactius, no només necessitem de l'administració pública.
Necessitem d'altres agents que estan involucrats, en contacte amb les empreses.

Les mateixes empreses que ja estan instal·lades han de fer d'altaveus; les cambres de comerç jo pense que també tenen relació en les empreses i haurien de fer d'altaveu; qualsevol entitat que tinga vinculació en el món empresarial, i els ajuntaments, efectivament, a banda de la nostra finestra única, de portar eixa estratègia de cap on volem anar, de posicionament, d'anar a fires internacionals, de reunir-mos en l'estranger, en ambaixadors, en qui faça falta.
Però hem d'anar tots de la mà, en una mateixa imatge, en un mateix objectiu i que no cada u vaja explicant el seu dossier per separat.

Efectivament, estem ací per a captar inversions productives i que generen ocupació per a tots els valencians i valencianes.

El cas de Puerto Mediterráneo.
.
.
, bé, tots sabem d'on ve i per què ha estat parat, etcètera, etcètera.
¿Què hem de dir?
Jo pense que ningú vol fer res que no siga legal.
En el moment que se diga que una cosa és legal, ningú va a ficar fre a una inversió que puga generar llocs de treball.
Si realment genera llocs de treball, hauríem de vore-ho.
Jo no he fet l'estudi per vore si realment se generaran eixos sis mil o cinc mil llocs de treball, o si al final el que estem és llevant d'un lloc per a ficar en un altre.
Però ahí no vull entrar.
El que volia dir és que si un projecte és legal i complix tots els requisits, jo crec que cap persona de la conselleria ni del govern va a dir que està en contra que vinguen inversions.

No sé si me deixe res.
(Veus)

El senyor president:

Li queda després la rèplica de quatre minuts.
Ho deixem ací ara, senyora Parra?
Sí.
Gràcies.

Bé, per a les rèpliques dels grups parlamentaris, tornem en el mateix ordre que abans.

Té ara el torn de rèplica el Grup Parlamentari Socialista, senyora Hernández.

La senyora Hernández Sánchez:

Bueno, yo simplemente una aclaración respecto a los proyectos personalizados.
Ya sé cómo funcionan las tutorías.
Pero es lo que hemos comentado y ha comentado algún otro diputado más.
Si por ejemplo comparamos la tutoría de inicio a la internacionalización, o de inicio a las licitaciones o la de márquetin internacional, si comparamos, por ejemplo, la de inicio a la internacionalización con lo que sería el PIPE tradicional del Icex, que eran dos años prácticamente de acompañamiento de las empresas, es verdad que con seis meses se queda corto.
Entonces, hay otros organismos, bueno Asturex, Arex, Acció, Info, y otras regiones europeas que lo que hacen es, como no pueden ampliar durante dos años esa supervisión de las empresas, por ejemplo las que inician, y bueno, licitaciones ya no digamos, cualquiera que haya trabajado en una licitación internacional sabe lo que serán las tutorías, llegas a formar, pero no a preparar una licitación.
Y la preparación a una licitación es muy complicada para una empresa que nunca ha preparado una licitación internacional, aunque tenga experiencia en licitaciones en España.
O sea, es completamente diferente.

Entonces lo que sí que se hace son proyectos personalizados.
Tú necesitas algo puntual o preparar una licitación para el Parlamento Europeo o lo que sea y solicitas un programa personalizado de servicios.
Y eso es lo que están haciendo otros organismos.
Por eso me refería si se había planteado en algún momento.
Simplemente era un apunte, pero era para aclarar el tipo de servicio al que me estaba refiriendo, que no tiene nada que ver con la tutoría.

Gracias.

El senyor president:

Gràcies.

Continuem, pel Grup Parlamentari Podem, senyor Almería, per a rèplica.

El senyor Almería Serrano:

Breument ara, espere no apurar el temps.

Preguntava, senyora Parra, que si faltava alguna cosa ací.
I no m'ha contestat a la pregunta concreta que li he fet.
Que si van a tindre en consideració l'entrada en funcionament d'eixe sistema d'intel·ligència de mercat que està plantejat en una proposta de resolució en l'últim debat de política general.

Al fil d'açò també li diria que ens pareix molt interessant una cosa que vosté ha dit, que és la posada en funcionament d'un observatori de tendències en els mercats internacionals.
Crec que una cosa i l'altra van íntimament unides i crec que podríem eixe.
.
.
, i me dóna igual com li diga vosté, observatori de tendències, sistema d'intel·ligència de mercat, al final és que se faça el que s'haja de fer i done servei sobretot les pimes que vullguen tindre un accés a la informació, que és prioritari quan un pren la decisió d'exportar i que moltes voltes pel cost se fa impossible accedir, sobretot les empreses més xicotetes.

Una reflexió també pel que fa a vosté, pel que ha dit sobre la licitació dels serveis per a la gestió de les antenes, simplement, a vore si per.
.
.
, amb l'objectiu d'abaratir el cost de la posada en funcionament d'estes noves antenes no asseguren la qualitat.
Si volem en funcionament un servei que no presta la qualitat adequada, probablement el que estem és balafiant els diners perquè no aconseguirà els objectius.

Una altra reflexió que m'havia deixat en l'anterior intervenció fa referència a algun comentari que feia vosté sobre l'estratègia de mercats d'alt potencial de creixement.
És una cosa que sí, evidentment és important a l'hora de considerar l'objectiu d'una zona geogràfica per a entrar.
Si bé ens pareix que com a estratègia generalista un poc simplista, no?
, per a triar una destinació.

Entenem que l'esmentada comissió de mercats prioritaris farà uns estudis més profunditzats, eh, sobre els mercats objectius, més enllà de si té mercats d'alt potencial de creixement, sinó considerant altres factors, i barreres d'entrada i, en fi, i moltes que vosté sap per a considerar un mercat com a interessant o no.

I una altra cosa que crec que és important, i també vosté l'ha esmentat, però caldria aprofundir en la col·laboració de la conselleria en altres institucions que han demostrat ja una marcada i una experiència de molts anys, tant en el tema d'exportació com de captació d'inversió estrangera.
I ací he de fer referència a les cambres de comerç.
És a dir, probablement articular i conveniar i no sé, és a dir, estretir els llaços de col·laboració doncs podia dur endavant experiències que jo recorde fa molts anys, com van ser els consorcis d'exportació en el seu moment, algun dels quals crec que van funcionar molt bé en el seu moment.

Res més.
Moltes gràcies.

El senyor president:

Continuem ara en el Grup Parlamentari Ciudadanos, senyor Woodward, té quatre minuts per a rèplica.

El senyor Woodward Poch:

Primero de todo me gustaría agradecer la intervención, las dos intervenciones que ha efectuado, sobre todo por la claridad y porque demuestra que domina el tema, me ha parecido.

Yo me he dejado antes una cosita, que era el tema del programa Â«Comienza a exportarÂ» para los ayuntamientos.
Ha comentado que había estado ya en dos ayuntamientos y estaba ya en marcha en un tercero.
Y lo único que me gustaría saber es: el procedimiento qué es, cómo se eligen los ayuntamientos y son ellos los que solicitan este tipo de programas; si hay un listado de ayuntamientos prioritarios para poder entrar en el programa éste; y si hay un importe destinado importante o es solo un…, digamos, tutorial de la propia dirección suya.

Muchas gracias.

El senyor president:

Continuem ara amb el Grup Parlamentari Popular, senyor Casanova, té la paraula.

El senyor Casanova Claramonte:

Sí.
Bé, jo pràcticament el que volia és reiterar-li la petició d'eixe pla d'acció que he citat en la meua primera intervenció i que espere que m'ho faça aplegar a través de la comissió o directament al grup, com vosté crega millor, perquè en eixa línia de buscar fomentar la internacionalització de les empreses i la inversió ens trobarà sempre, com ja li he dit en la primera intervenció.

I respecte al tema ATE i el tema de Puerto Mediterráneo, que bé, que alguna companya ha fet alguna qüestió, jo crec que el tema és el resultat de la discordança, per dir-ho d'una manera suau, que hi ha hagut i que espere que ja no hi haja dins de la seua conselleria des del primer moment, ací, en compareixença de la secretària autonòmica abans de l'estiu, de l'anterior secretària autonòmica, la senyora Mira, va defendre clarament les ATE, clarament, eh.
Probablement això és una més de les raons per les quals ha hagut de saltar de la conselleria.
Però bé.

Vosté ha parlat d'un altre mecanisme d'agilitat, que són el VID o no sé com li ha dit, que no.
.
.
, eh, val?
, i que bé, que tant de bo també servisca per a donar facilitats, que és al final el que, evidentment complint tots els requisits legals, els organismes que hagen de fer facen.

Però li vaig a llegir unes paraules del senyor alcalde de Paterna, que és del PSOE, no és del Partit Popular, eh, que diu, que diu: Â«Muchísimos empresarios están mirando a ver qué sucede con este proyecto y donde invertir su dinero, qué punto eligen para ubicar sus instalaciones.
Así que si Puerto Mediterráneo no puede finalmente venir a Paterna que no sea porque a alguien no le gusta, sino porque de verdad hay problemas técnicos que lo impiden i que no son subsanables.
Â» Eixa és la línia.
Ho diu l'alcalde del PSOE i ens consta a tots, vaja, no crec que descobrisca res, la discrepància que hi ha entre Compromís i PSOE respecte d'este cas i que tant de bo des de la seua direcció general i des de la conselleria d'economia se fique sentit comú a este tema, que és un tema de sentit comú, i no se perden eixos 6.
600 llocs de treball, més l'efecte d'espantar possibles inversors a la vista d'estes inseguretats que s'acaben produint.

I això de dir que se va tramitar molt mal i tal.
.
.
Mire, les coses, si se volen resoldre, segur que tenen solució.

Gràcies.

El senyor president:

Per finalitzar, pel Grup Parlamentari Compromís, té la paraula la senyora García, quan vullga, quatre minuts.

La senyora García Muñoz:

Bé, en primer lloc agrair les explicacions que ha donat ampliant tota la informació que li estàvem requerint, sobretot agrair també la participació de les administracions locals en el tema de la llei de desenvolupament d'atracció d'inversions, perquè de la mateixa manera que existixen una sèrie de traves a nivell de l'administració autonòmica que han de tindre en compte l'agent que estiga atraient inversions, existix eixa mateixa reglamentació a nivell municipal, i vosté com a regidora de promoció econòmica les coneix, que en els ajuntaments han de tindre clar com tramitar-se o quin, diguem, tractament especial s'ha de tindre a l'hora que se detecte una inversió que puga vindre.

Entre eixos tràmits està el de la declaració d'impacte ambiental, que reiterem l'ATE de Puerto Mediterráneo no ha superat, amb la qual cosa s'està donant amb la figura de les ATE s'estava donant per fet l'atracció d'una inversió que no se sabia, diguem, urbanísticament i ambientalment si podia dirigir-se.

Per tant, en volta d'esperar-se a la part de després, el que s'hauria de fer quan ve una inversió és, tot el tràmit de les afeccions ambientals, sobretot en les afeccions ambientals i sobretot en les afeccions urbanístiques, i aquells que hagen de vindre tinguen clar on poden vindre i on no.
Perquè si no el que creem, i això és conseqüència de l'anterior administració del Partit Popular, és inseguretat jurídica, que és en molts casos i en moltes poblacions amb el que ens estem trobant gràcies a, diguem, la deixadesa amb la qual el Partit Popular havia tramitat anteriorment grans projectes, més preocupats d'altres assumptes que no del marc jurídic en què s'havien d'implementar.

Reiterar també la relació que té la formació professional amb les estratègies d'internacionalització, perquè encara que siguen necessàries les tutoritzacions, sí que és cert que en eixe municipi industrial, com és el que mosatros estem, del Camp de Morvedre, l'FP és la gran, diguem, Â«vehiculadoraÂ» de la formació i del treball en eixos municipis d'eixe tipus industrial.
Per tant, la internacionalització també ha de formar part de la formació professional i de la relació amb les empreses al respecte.

L'aposta que ha fet el govern basc en eixe sentit és d'admirar i és un poc un exemple a fixar-se, perquè ha coordinat educació, ha coordinat internacionalització, ha coordinat allò que volen les empreses, i tenint en compte que el Servof també depén d'aquesta conselleria, és una oportunitat excel·lent per a establir un model semblant al País Basc, el qual té en este moment capacitat de respondre a les necessitats formatives que demanen les empreses en qüestió de tres mesos, cosa que és un poc l'espill en què hem de mirar-se.

Comentar també que la llei d'àrees empresarials, que s'ha de desenvolupar ací, en Les Corts, va en relació a eixa llei d'atracció d'inversions, perquè els agents que estiguen ubicats en eixes àrees empresarials, i una de les coses que pretén desenvolupar eixa llei és la figura del gestor de l'àrea, pot vehicular i pot facilitar molt la labor dels agents d'atracció d'inversions en tota la tasca i tota l'estratègia que tinga la Direcció General d'Internacionalització.

Amb la qual cosa l'encoratgem, li oferim el nostre suport des d'ací, des de Les Corts, i l'encoratgem al gran treball de coordinació que ha de fer la seua direcció general per tal que la Comunitat Valenciana esdevinga un punt, diguem, un pol econòmic d'atracció d'inversió i de desenvolupament del teixit productiu, sobretot del productiu, no de l'especulatiu, que és el que hem viscut fins fa ben poquet en aquest territori i que, evidentment, si tenim clar que tenim un potencial exportador com el que tenim, tenim un teixit productiu com el que tenim, si tenim clar que hem d'oferir garanties i facilitar aquelles inversions que puguen vindre, estic convençuda que tindrà èxit en la seua labor.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyora García.

I ara, per a finalitzar el torn de rèplica, per quatre minuts, té la paraula la senyora Parra.
Quan vullga.

La senyora directora general d'Internacionalització:

Intentaré anar ràpidament.

Pel que fa als projectes personalitzats dels serveis, m'ho miraré perquè no coneixia que estaven dins de l'Icex.
Sí que donem eixe servei més personalitzat quan realment hi ha una necessitat d'anar a l'exterior, però no dins.
Gràcies per l'aportació, perquè és per a mirar-ho.

Pel que fa a la consulta del senyor Almería, del tema de la intel·ligència de mercat, és cert que des de la web de l'Ivace sí que fiquem a disposició certs informes, molt desglossats per país o per sector, encara que no tenim un plataforma estadística que estiga al cent per cent a disposició.
Però sí que utilitzem informes propis i informes de l'Icex.

Un altre tema és que quan se necessita informació concreta d'un mercat se demana directament a través de l'antena de la delegació, però, bé, ho tindré també en consideració.

El tema de la presentació de la qualitat de les licitacions, direm que també resta si n'hi ha una part que no és de qualitat enfront del preu.
Quan se barema, no només mirem si costa 10.
000 enfront de 30.
000 euros o 20.
000 euros la licitació, mirem també tot el que acompanya el dossier.

En el cas de la comissió de mercats prioritaris, que estem treballant, no només és de percepció, sinó que n'hi ha una estadística darrere, per això està també la Universitat de València representant, en aquest cas, el parc de…, per l'institut d'economia internacional, d'una figura, una persona representant a l'institut, i que és el que fica eixa part acadèmica en ordre tota la informació, perquè com sabeu, l'estadística és estadística, són números.

Encara que aprofite per a contestar una pregunta anterior, el cas dels mercats europeus com a prioritaris, és cert que una de les coses que ens diu Â«és que nosaltres estem molt ben situats a França, per exemple, no hem deixat de perdre estar ben situats a FrançaÂ».
No.
Això també se treballarà.

Però alerta amb algunes estadístiques que quan a la millor n'hi ha molta exportació a Itàlia és perquè Itàlia és el reexportador, perquè a la millor la destinació final és un altre país.
Aleshores, per això la universitat també està vinculada per a desengranar ben bé tota la informació i poder arribar a la informació correcta.

La resta de preguntes… Efectivament, col·laborem amb les cambres de comerç, per a tot el tema de la vida i per a la resta d'activitats.
Tenim ja les tres reunions establertes a Castelló, València i Alacant i les altres que estan a Alacant per a parlar d'aquest tema, que ens expliquen què estan fent en el tema d'inversió i coordinar accions.

En el tema del programa dels ajuntaments, ¿com s'elegixen?
S'envien correus a tota la nostra base de dades i són ells els qui ens demanen anar.
Si n'hi han més de cinc empreses, anem, i és personal propi nostre.
Ens desplacem, allí i no n'hi ha un límit.
És disponibilitat horària nostra d'anar allà.
I a ningú se li diu que no.
Vull dir, independentment de color o del que siga, anem a tots.

El pla d'acció, senyor Casanova, el farem arribar per a tot el món.

I pel tema del port mediterrani, jo no puc dir res de l'anterior secretària autonòmica.
Acabe d'arribar fa dos mesos.
Jo crec que tampoc és un tema que no se vol que siga Paterna o que volem que…, crec que el fet de si és Paterna o no és Paterna, no és eixe el debat, sinó que s'ha d'aclarir tot el tràmit administratiu, si és legal, si no és legal i ja vorem cap a on anem.

Però, exactament, jo crec que el que volem en eixa oficina o finestreta única o com li diguem finalment, és que abans de ficar recursos econòmics abundants per part de cap inversor, que en un termini curt li pugues respondre ràpidament de Â«no t'aventures perquè la llei diu açò, açò i açò i no val la pena que continuesÂ».
Jo crec que per ahí és por on tenim d'anar avançant.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Parra.
Gràcies pels seus aclariments i la informació a la comissió.
Jo crec que ha segut clara i ho ha contestat crec que quasi tot.
Si ha quedat alguna cosa pendent…

I si els pareix als diputats, fem un paronet de la reunió durant tres minuts.
Aixina l'acomiadem i continuem després amb l'ordre del dia.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

El senyor president:

Després de més de deu minuts de parada, reprenem la reunió.

Continuem amb el punt tercer de l'ordre del dia, que és el pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença del director general d'Economia, Emprenedoria i Noves Tecnologies per a explicar les mesures que es realitzen per a fomentar l'emprenedoria, el cooperativisme i l'economia social a la Comunitat Valenciana, sol·licitada pel Grup Parlamentari Socialista.

¿Alguna intervenció?

Senyora Hernández, té la paraula.

La senyora Hernández Sánchez:

Muchas gracias, señor presidente.

Yo quería tomar la palabra para solicitar la retirada de esta solicitud ya que el director general compareció ayer en la comisión de economía y hacienda con el mismo contenido y con el mismo objeto.

Entonces, creo que no ha lugar que se repita esta comparecencia con tan poco tiempo de diferencia entre una y otra.

El senyor president:

Molt bé.

Doncs com el grup proponent demana la retirada, retirem este punt de l'ordre del dia.

En el punt quatre també s'havia sol·licitat per escrit en temps i forma la seua retirada, per tant, també decau.

Pronunciaments de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença de la directora general d'Indústria i Energia per a explicar les polítiques que està duent a terme l'Ivace, sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís (RE número 28.
172) i sobre la sol·licitud de compareixença del vicepresident del Consell Valencià de la Innovació per a explicar les línies generals de la futura agència valenciana de la innovació i la incidència dins de la política d'innovació de La Generalitat, sol·licitada pel Grup Parlamentari Socialista (RE número 30.
926)

El senyor president:

Passem directament al 5 que -com abans havíem parlat els diferents grups- anem a votar conjuntament el punt 5 i el 7.

Per tant, llig el punt 5, que és el pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença a la directora general d'Indústria i Energia, Júlia Company, per a explicar les polítiques que està duent l'Ivace, sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís; i conjuntament la votarem amb el número 7, que és el pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença del vicepresident del Consell Valencià de la Innovació per a explicar les línies generals de la futura agència valenciana de la innovació i la incidència dins de la política d'innovació de La Generalitat, sol·licitada pel Grup Parlamentari Socialista.

Ací, ¿n'hi havia algun torn de paraula?
(Veus)

D'acord, doncs, passem a la votació dels dos punts.
¿Vots a favor?
S'aprova per unanimitat.

Li done a la senyora Bernal la paraula per a puntualitzar.

La senyora Bernal Talavera:

Bueno, el Grupo Popular quería que constara en acta de la comisión que, visto que la ley valenciana, bueno, la ley de la agencia valenciana de la innovación ya ha entrado en el proceso parlamentario pues sería conveniente, si todos los grupos están de acuerdo, que esta comparecencia fuera lo antes posible o que se metiera dentro de la parte de participación ciudadana ya que si se demora mucho puede que nos pille ya con el debate de la ley.

El senyor president:

D'acord.

Com al finalitzar la sessió d'avui vullc reunir-me amb els diferents grups per a mirar la nova data de la pròxima comissió, doncs ho tindrem en compte per a posar-la en l'ordre del dia i tindre en compte això que ha sol·licitat el grup parlamentari.
¿Val?

Molt bé, doncs fet este aclariment continuem amb el punt sisé de l'ordre del dia, que és el pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença de la directora general d'Internacionalització per a informar sobre la suposada incompatibilitat al càrrec sent apoderada d'una gasolinera denunciada per contaminació de sòl per La Generalitat i desobediència i que s'està sent investigada per la conselleria de transparència, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular.

¿Alguna intervenció?

Senyor Casanova, té la paraula.

El senyor Casanova Claramonte:

Sí, sí, també proposem retirar la proposta.

El senyor president:

Entenem que la nova directora general, doncs, acaba de fer la compareixença i, per tant, com els proposants demanem la retirada, també decau de l'ordre del dia.

Pronunciament de la comissió sobre la compareixença de l'alcalde de Sagunt per a explicar els motius de la manca de pronunciament en relació amb el plec de condicions emés per la conselleria a favor de l'explotació de la pedrera del Salt del Llop, sol·licitada pel Grup Parlamentari Ciudadanos (RE número 31.
720)

El senyor president:

Passem al següent punt, que és l'octau, que és el pronunciament de la comissió sobre la compareixença de l'alcalde de Sagunt, Francesc Fernández Carrasco, per a explicar els motius de la manca de pronunciament en relació al plec de condicions emés per la conselleria a favor de l'explotació de la pedrera del Salt del Llop, sol·licitada pel Grup Parlamentari Ciudadanos.

Obrim el torn de paraules, així el proposant, el de Ciudadanos, té la paraula per un torn de quatre minuts.

El senyor Woodward Poch:

Buenos días.

La solicitud, aunque parezca un poco extraña, de solicitar que un alcalde comparezca ante la comisión, bueno, desde Ciudadanos entendemos que esta cuestión es un debate complicado por la defensa del medio ambiente sobre todo y por la defensa de puestos de trabajo pero, sobre todo, sobre todo, es un tema de una cuestión de seguridad jurídica.

¿Por qué pedimos la comparecencia del alcalde?
A principios ya del año 2016 entendemos que el conflicto entre lo que se presupone entre el Ayuntamiento de Sagunto y la empresa Lafarge -creo- ya traspasó los ámbitos locales y adquirió ya una dimensión más autonómica.
Más aún, existe ya el informe de la abogacía general de La Generalitat, en la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural que ha emitido un informe favorable a los intereses de la cementera Lafarge para prorrogar la explotación de la cantera Salt del Llop situada en un monte de utilidad pública y forestal a partir del 2017.

Desde nuestro grupo queremos dejar claro que no nos posicionamos a favor de ninguna parte, ni en contra, ni de la empresa, ni de los trabajadores, ni del equipo de gobierno, ni de la oposición, ni de nadie, lo que queremos es que el conflicto se resuelva lo más pronto posible y no se dilaten los tiempos ni los plazos y que se cumpla la seguridad jurídica.

También, comunico que vamos a solicitar la comparecencia de la conselleria para este tema en un futuro.

Gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies.

Per al torn en contra, el Grup Parlamentari Popular té la paraula.
(Veus) És el majoritari, després ja…

El senyor Betoret Coll:

Moltes gràcies, senyor president.

El senyor president:

Li done quatre minuts.

El senyor Betoret Coll:

¿Sí?
¿Perdó?

El senyor president:

Quatre minuts.

El senyor Betoret Coll:

Intentaré no aplegar a consumir els quatre minuts.

Moltes gràcies.

Simplement per a posicionar al meu grup en contra de la compareixença de l'alcalde, en este cas és l'alcalde de Sagunt.

La setmana passada, en la comissió de medi ambient, n'hi havia una proposta també perquè compareguera l'alcalde de Crevillent per a parlar d'un tema relacionat amb residus i la nostra posició va ser la mateixa.

Entenem que el reglament preveu la compareixença dels alcaldes, en este cas precisament per a dur debats ací, per a demanar coses, però en cap cas jo crec podem convertir la cambra autonòmica en un mecanisme de control que vulnere l'autonomia municipal dels ajuntaments.

Jo com a ferm defensor del municipalisme i de l'autonomia municipal crec que és un camí errat i és un camí que mos va a conduir a la confusió i a no aclarir els temes si el que realment volem és arribar al fons de l'assumpte i aclarir els assumptes.

Sí que compartim, en este cas, la proposta del company de Ciutadans que comparega la consellera, o el càrrec, el director general, o el secretari autonòmic corresponent per a parlar-mos de l'expedient en qüestió, perquè vullc recordar que l'expedient en qüestió és relatiu a l'ampliació en este cas d'una concessió en una pedrera i, per tant, és una competència exclusiva de la conselleria de medi ambient.

Si bé cert és que n'hi ha un tràmit de consulta a l'ajuntament que s'hauria d'haver evacuat en tres mesos i s'ha anant dilatant i fa més de nou mesos, jo crec que no podem perdre de vista que la competència és de la conselleria i que, per tant, si algú mos ha de donar llum en açò i mos ha d'aportar informació hauria de ser la conselleria.

I al nostre parer no és el més encertat del món el que pugam sotmetre els alcaldes de la nostra comunitat a una desfilada per les diferents comissions que jo crec que, lluny d'aportar informació i aclarir els assumptes, el que va a fer va a ser enterbolir-ho i -al meu parer també- constituiria un atac a l'autonomia municipal que -crec- és una cosa que està consagrat en la nostra Constitució i que, per tant, no ens pareix correcte.

Així que, res més i moltes gràcies.

El senyor president:

Molt bé.

Gràcies, senyor Betoret.

Ara, anem de menor a major per a la fixació de posició.

Pel Grup Parlamentari de Podem, senyor Almería.

El senyor Almería Serrano:

Moltes gràcies, president.

Sense que servisca de precedent, podria subscriure quasi totes les paraules (rient) del senyor Betoret.
No tinc res més a dir.

Només aportar una cosa més, és a dir, crec que és repetitiu este tema, ens ha ocorregut ja en altres ocasions i crec que és notori el posicionament de tots els grups parlamentaris front a fer comparéixer alcaldes en esta cambra, en esta comissió, de no ser que siga per a dur alguna iniciativa o reivindicar alguna cosa per al seu municipi.

I també una qüestió -pel que ha fet referència a l'exposició del proponent-, i és que des del nostre grup parlamentari entenem que en cap lloc açò vulnera la seguretat jurídica.

Res.
Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor Almería.

Continuem, ara, amb el Grup Parlamentari de Compromís.

Té la paraula la senyora García per quatre minuts.

La senyora García Muñoz:

Bé, en la vessant com a diputada i també com a regidora i com a part de l'equip de govern de l'Ajuntament de Sagunt, reiterar també el nostre posicionament en contra a la compareixença de l'alcalde de la nostra ciutat, de Francesc Fernández, partint de dos motius principalment.

Aquest expedient és un expedient que en este moment està tramitant-se, i per tant l'ajuntament com a propietari d'eixe mont públic, en el qual es pretén desenvolupar l'extracció minera, té unes obligacions i té també uns drets com a administrat d'exercir amb l'administració que dóna el permís o que el denega, que és l'administració autonòmica.

Dir al respecte d'eixa tramitació que està produint-se de manera normal i que el diàleg que s'està produint entre les dos administracions és el diàleg que s'ha de produir per tal de garantir la seguretat jurídica perquè eixa ampliació puga dur-se a terme, perquè al ser un munt públic que és propietat municipal està afectat per una legislació no només minera sinó també ambiental i patrimonial i s'estan dirimint tots eixos aspectes dintre de la tramitació ordinària de qualsevol expedient.

Entendre també que les compareixences dels alcaldes del País Valencià tenen una comissió perquè es duguen a terme, que és la comissió de participació.
(Algú tus)

I, evidentment, remarcar que precisament per a garantir la seguretat jurídica el que hem de fer és negar-nos a esta compareixença en tant que l'ajuntament és una part administrada per la conselleria dintre d'eixe tràmit i que hem de respectar -digam- els terminis de l'administració per tal de dur-lo a terme.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies.

Pel Grup Parlamentari Socialista, té la paraula la senyora Hernández.

Quan vullga.

La senyora Hernández Sánchez:

Muchas gracias, señor presidente.

Bueno, por mi parte reitero lo que ya han dicho otros grupos.

Creo que hay un posicionamiento claro respecto a la comparecencia de los alcaldes.
Creo que ya existen mecanismos dentro de los ayuntamientos para que se haga este control, esta fiscalización de la actividad de los alcaldes y de los ayuntamientos.

Por lo tanto, no creo que sea lugar esta comisión para que empiecen a comparecer alcaldes y hemos tenido, no solo en otras comisiones, en esta misma comisión tuvimos el caso con el alcalde de Alicante respecto a la ATE de Rabassa y la instalación de Ikea en la ciudad de Alicante.

Por lo tanto, creo que es otra vez repetitivo, me parece perfecto que se solicite la comparecencia de la conselleria o del director general que esté encargado de estos temas porque esos son los trámites que vamos a seguir en estas Cortes y que contempla el reglamento de esta cámara.

Y nada más, o sea, desde el Grupo Socialista creemos en garantizar la seguridad jurídica de todas las inversiones existentes y futuras dentro del cumplimiento de la legalidad y poco más que añadir.

Muchas gracias.

El senyor president:

Molt bé.

Després d'haver sentit els posicionaments de tots els grups, passem a la votació del punt vuité.
¿Vots a favor del punt vuité?
2 vots a favor.
¿Vots en contra?
13 vots en contra.
Per tant, el punt es rebutja.

El punt nové de l'ordre del dia havia entrat també en temps i forma escrit sol·licitant el seu ajornament, per tant també decau de l'ordre del dia.

Proposició no de llei sobre la digitalització i la indústria 4.
0, presentada pel Grup Parlamentari Socialista (RE número 25.
422, BOC número 86)

El senyor president:

I passem al punt desé, que és la presa en consideració de la Proposició no de llei sobre la digitalització i la indústria 4.
0, presentada pel Grup Parlamentari Socialista.

Per a la defensa de la proposició no de llei té la paraula la senyora Hernández, pel Grup Parlamentari Socialista, per un temps de huit minuts.

Quan vullga.

La senyora Hernández Sánchez:

Muchas gracias, senyor president.

Estamos, a día de hoy, ante uno de los retos más importantes no solo económicos sino sociales y políticos de las últimas décadas, incluso me atrevería a decir del último siglo, y es el de la digitalización y la introducción de las nuevas tecnologías no solo dentro de nuestra vida cotidiana sino de la industria y de toda la estructura económica existente.

Hay numerosos estudios económicos de organismos internacionales que muestran que España y la Comunidad Valenciana, por ende, están llegando con retraso a esta digitalización.

La industria 4.
0 es un hecho, pero representa un porcentaje mucho más bajo en la Comunidad Valenciana y en España que en el resto de los países occidentales y desarrollados, con los que competimos en el ámbito internacional, y máxime en un entorno como el actual de globalización.
Y creemos que, ante el entorno más cambiante que hayamos vivido durante los últimos tiempos, los estamentos políticos y económicos de este país y de esta comunidad están quedándose un poco retrasados.

Por tanto, creemos que es fundamental impulsar la digitalización y medidas que incidan y favorezcan la digitalización y la llegada de la industria 4.
0 a nuestro entorno industrial y económico, sobre todo para las industrias tradicionales de la Comunidad Valenciana.

Deberíamos pensar…, o yo les invito a que reflexionen.
Cuando hablamos de esto, parece que estemos hablando de ciencia ficción.
Sin embargo, pensemos cómo era nuestra vida, o cómo se producía, hace treinta años, cuando, por ejemplo, pues, no usábamos Google y teníamos que usar las páginas amarillas para buscar un número de teléfono.
O cómo se producía algo…, o cómo intentabas…, por ejemplo, antes, que estábamos hablando de internacionalización, cómo contactabas con clientes en el extranjero, sin tener un email o sin tener una página web; tenías que usar ferias internacionales, catálogos…, otro tipo de mecanismos.

E, incluso en términos económicos, cómo se producía o se pueden ahorrar costes introduciendo la robotización o el control, mediante nuevas tecnologías, de una producción industrial en cadena, que ahora ya no es tanto en cadena, sino que se tienen que satisfacer las necesidades de un consumidor mucho más exigente que, además, tiene muchísima más información que un consumidor de hace cuarenta años, por ejemplo.

Los consumidores, antes, no tenían a su disposición la red, no tenían a su disposición internet, no podían comparar todo lo que se estaba haciendo en otros países o en otras empresas y, además, no tenían unos mecanismos, como las redes sociales, por ejemplo, para poder contactar con las empresas y poder mostrar su disgusto o sus quejas respecto a la actuación de una empresa o de un servicio o de un producto.

Por lo tanto, estamos en un entorno muy muy cambiante.
Y las pymes, al fin y al cabo, son las que más problemas pueden tener para acceder a ese tipo de entornos por falta de información, por falta de dinero para invertir, por falta de formación de personal cualificado.
Y creemos que, desde los estamentos políticos, se debe concienciar a la gente y a las empresas de que esto es un hecho y que deben, con perdón, ponerse las pilas porque, si no, se van a quedar retrasados.
Y también medir el impacto que va a tener, económico, social y laboral, en todo nuestro entorno.

Porque hay una parte que es más bonita, de la digitalización, y que creo que va ligada a la modernización y a un cierto progresismo y adaptación de lo que vamos a hacer.
Pero también hay una parte social, y es que vamos a ver cómo va a afectar directamente al empleo.

Vamos a tener, por una parte, una necesidad de formación de los empleados que ya están trabajando en las empresas… Pensemos, por ejemplo, no sé, yo creo que a todos nosotros nos habrá pasado en nuestro trabajo; y a gente de generaciones anteriores a la mía, por ejemplo, mucho más.
O sea, pues, probablemente, les habrán introducido un programa informático o habrán tenido que empezar a usar internet para hacer relación con la administración, cuando antes nunca lo habían usado; tengo amigos, que son médicos, que de repente les han incluido un sistema informático que introduce todas las pruebas médicas y gestiona todas las pruebas médicas dentro del hospital, cuando nunca habían usado un sistema de gestión de este tipo.

No solo se va a tener que formar a las personas que ya están trabajando, sino que vamos a ver cómo, probablemente, por los sistemas de robotización o de inteligencia artificial, se va a sustituir algún tipo de empleo cualificado, sobre todo aquel que es más repetitivo y de más baja cualificación.

Entonces, también tenemos que prever cómo vamos a hacer esto.
Tenemos un problema de brecha digital, que es aún mayor entre las mujeres y entre las personas de mayor edad.

Además, tenemos un problema de infraestructuras de nuevas tecnologías, que no llegan de igual manera a todo nuestro territorio.
Y eso también habría que estudiarlo y que instar al gobierno central para que, por fin, se establezca un plan de infraestructuras de telecomunicaciones que hagan realidad aquello de que internet y las telecomunicaciones son un servicio universal, porque hoy en día no es cierto.

Y también tenemos un problema respecto a la educación y a lo que van a ser nuestros futuros empleados, aunque la educación no sea para crear empleados, pero sí que va a incidir en la empleabilidad de las futuras generaciones.
Creo que hoy en día necesitamos también que ese acceso a las nuevas tecnologías o esa adaptabilidad de la educación sea una realidad para que estén preparados para este entorno tan cambiante que vamos a tener.

Por eso, presentamos esta iniciativa, porque creemos que es fundamental que, de una vez por todas, se afronte desde el estamento político.
La conselleria ya está emprendiendo medidas…, la conselleria de economía sostenible ya está emprendiendo medidas en este camino.
Pero creo que es mucho más importante no solo hacer medidas de ayudas o de financiación, sino hacer medidas de concienciación y crear el terreno y la estructura necesaria para que no suponga un shock social este cambio al que nos vamos a enfrentar, y las empresas, sobre todo las pymes, estén preparadas para afrontar este entorno tan competitivo en el que están trabajando, con empresas de otros países que están mucho más avanzadas en este sentido y que están compitiendo en igualdad de condiciones con ellos.

Y, por mi parte, nada más.
Eso es todo.

Muchas gracias.

El senyor president:

Molt bé.

Passem ara a la intervenció de la resta de grups parlamentaris.
En l'ordre.
.
.
, comencem de menor a major.
Per tant, pel Grup Parlamentari Podem, té la paraula el senyor Almería per quatre minuts.

Quan vullga.

El senyor Almería Serrano:

Moltes gràcies, president.

De bestreta, voldria, ja, fer explícit el nostre vot a favor d'esta iniciativa, encara que, bé, evidentment, en esta reflexió, doncs, indicarem quines són les qüestions que vegem que probablement deurien considerar-se abans d'abordar unes iniciatives que albiren un futur, un futur important.

I agraïm també l'anàlisi de l'entorn tecnològic que fa la diputada Hernández en l'exposició de motius.
Però jo crec que, dins de què seria un plantejament estratègic, doncs, caldria aterrar este anàlisi, que sembla més generalitzat o més global, a allò que és el nostre territori en particular, val?
Al nostre territori en particular, que, bé, tots sabem les característiques que té.

Moltes de les mesures que se plantegen en esta iniciativa, doncs, podrien ser inabordables, bé per la dificultat d'accés a la forta inversió que necessiten les empreses per a abordar processos de digitalització o d'implantació de sistemes de tractament de la informació en la seua operativa industrial, i també pel que fa a la mancança de qualificació de la gent que ha d'utilitzar estos sistemes.
A vegades, havent inversió, el que se produïx -i aixina ens ho demostra l'experiència- és que la gent és incapaç o d'utilitzar o d'explotar adequadament les inversions en este tipus de sistemes.

Apel·le ací a la informació dels estudis d'AVE i IVIE sobre la mancança de competitivitat i productivitat del nostre teixit productiu, unit al problema que té la dimensió de les nostres pimes, per a abordar un projecte d'aquesta magnitud.

No vol dir això que pensem que s'haja de mantenir oblidat o que no s'enceten línies en este sentit.
El que intentem dir és que, provablement, en molts dels casos, hi hagen algunes coses prioritàries abans d'abordar projectes d'esta naturalesa.

El nostre grup, pel que fa a l'impacte en l'ocupació, ja va presentar fa un temps una interpel·lació per a intentar vore quin és l'efecte de l'automatització de la indústria i els serveis i el seu impacte en l'ocupació.
És a dir, hi han estudis contradictoris.
I, també, aterrant a la nostra experiència, doncs, ens interessaria saber exactament de què estem parlant.

Tenim una política industrial en fase inicial, una bona política industrial que, bé, en l'últim debat de política general s'encetava el camí per a la seua implantació.

Quasi com a qüestions anecdòtiques, podria dir que, mentres per una banda estem parlant de teixit d'una xarxa de banda supraampla per al nostre territori, doncs, en una recent jornada sobre el projecte de llei d'àrees empresarials, doncs, demostrada.
.
.
I, bé, jo la veritat és que me vaig quedar molt sorprés de vore que, per exemple, a nivell dels nostres parcs industrials, un dels problemes bàsics que n'hi ha són problemes tan tan tan tan tan tan bàsics com de carència d'enllumenament o de neteja.

És dir, estem parlant d'una cosa tecnològicament avançada i tenim una realitat que, en principi, no aporta massa massa sinergia per al desenvolupament.

De totes formes, crec que és important la reflexió.
És important que se treballe en este sentit.
Però no caigam, per favor, amb.
.
.
Crec que és important també que no caigam en l'errada de no aterrar l'anàlisi global en l'anàlisi del nostre territori, a nivell d'este entorn tecnològic, i encetar projectes que possiblement el teixit productiu nostre no estiguera adequadament capacitat per a suportar i per a desenvolupar.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor Almería.

Passem ara al Grup Parlamentari Ciudadanos.
Té la paraula el senyor Woodward per quatre minuts.

El senyor Woodward Poch:

Sí, buenos días.

Como han comentado ya mis compañeros, la digitalización es realmente el futuro de las empresas.
Estamos ya inmersos en la cuarta revolución industrial.

La innovación y las nuevas tecnologías están introduciendo cambios profundos en la forma en que las empresas están trabajando y que compiten en este mundo global.

Estamos…, o nos hallamos frente a un fenómeno que no tiene freno y del que no hay vuelta atrás.
Por lo que ni se puede dejar de lado ni se puede actuar al margen del mismo.

El pasado abril se celebraron en Valencia unas jornadas en las que se analizaba la situación real y la rentabilidad de la transformación tecnológica.
Y se concluyó que esta comunidad está en un proceso…, o el proceso está aún a mitad de camino, aunque se espera que esto evolucione rápidamente.

Bueno, hay que ser consciente que no todas las empresas pueden o son capaces de dar el salto de calidad o de transformarse para adaptarse a la economía digital.
Y no podemos olvidar que no hay innovar implica perder mercado, porque los consumidores evolucionan, la competencia se mueve y surgen nuevos avances.

Por todo ello, nuestra comunidad debe situarse a la vanguardia de la innovación y de la digitalización, y entenderlo no como un gasto, sino como una inversión y gestionar bien los recursos que se destinan.

En Ciudadanos coincidimos en que la digitalización de las empresas de la Comunidad Valenciana es una obligación en un entorno cada vez más cambiante, y la importancia del entorno digital en los negocios es cada vez mayor.
Pero hace falta que cuente con un mayor apoyo de las administraciones.

Consideramos que es fundamental la formación de los trabajadores en este tema.
Y entendemos que uno de los factores que contribuyen a que las empresas no sean lo productivas que deberían ser y no estén inmersas totalmente en un entorno digital es, entre otras razones, la baja inversión en innovación y en I+D+I, y que en la actualidad el sistema de innovación no integra la investigación académica con las empresas de forma eficiente.

Nosotros apoyamos el cien por cien de los puntos de esta PNL.
Nos hubiera gustado que hubiera hecho énfasis en la necesidad de incremento en el presupuesto del Consell en I+D+I, en innovación.
Hace falta una implicación mucho más importante de la que hay actualmente, si lo que realmente queremos es que nuestras empresas estén inmersas en proyectos de economía 4.
0.

No podemos olvidar que las empresas que no entren en el modelo de digitalización seguro que pierden competitividad y perderán oportunidades futuras.

Y nada más.
Apoyamos esta iniciativa que exige, a todos y a todos los estamentos de nuestra sociedad, implicarnos más en el mundo digital para transformar el modelo de negocio y contribuir a que sea más internacional y competitivo.

Gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies.

Passem ara al Grup Parlamentari Compromís.
Té la paraula la senyora García per quatre minuts.

Té la paraula.

La senyora García Muñoz:

Moltes gràcies, senyor president.

La indústria 4.
0 es definix com els sistemes que connecten màquines, creant xarxes intel·ligents al llarg de la cadena de valor per a controlar cadascuna d'elles de forma autònoma.

Açò no només afecta a la indústria.
El fenomen de la digitalització és un fenomen que conviurà amb nosaltres.
.
.
, ja està convivint amb nosaltres i conviurà en un futur pròxim.
Hem de dir, per exemple, que l'administració local perdrà el paper en un any, i que Google ja ha pactat amb Fiat el desenvolupament del cotxe automàtic.
Per tant, ja estem immersos en eixa quarta revolució industrial de què parlàvem.
És per tant, el repte més important que hem d'afrontar de cara al present i al futur pròxim.

La indústria 4.
0 augmentarà l'ocupació de les indústries, però s'haurà de millorar la formació d'obrers i empleats, atés que l'operari industrial ha de ser un operari competent digitalment i que en estos moments evidentment els processos productius que tenim implementats al llarg de la nostra indústria no contemplen aquest repte tecnològic.

És destacable que l'economia espanyola, encara que ocupe el número catorze en el món pel volum del PIB, només se situa en el quaranta-cinc pel que fa al desenvolupament de la digitalització.
També hem de destacar el gap digital del nostre teixit productiu, ja que les empreses espanyoles dominen uns usos digitals bàsics, però no aquells més avançats, com són aquells als quals hem de respondre.

El 38% de les empreses compten amb una estratègia digital formalitzada.
Només el 38.
I només un 26 encara tampoc tenen un responsable en l'àrea digital.
Açò ens situa en una posició, en un moment com l'actual, de desavantatge respecte d'altres, com poden ser Alemanya, o Estats Units o Japó.

Hem d'apostar per una forma de fabricar sostenible, flexible i competitiva, que va a marcar el futur de la manufactura europea en els pròxims deu o quinze anys.
I hem de tindre en compte el potencial en valor afegit que pot suposar aquesta digitalització, que se situa al voltant de 120.
000 milions d'euros a nivell europeu.
Per tant, estem davant del futur i hem de preparar-se per a aquest.

Les accions que s'estan realitzant a nivell tant del Consell com de l'estat són accions que podem emmarcar dintre d'un programa que inicia, prepara les empreses per a aquest tema, però entenem que aquesta proposició és molt positiva des del punt de vista estratègic que proposa.

No només cal començar ja a aplicar certes accions, com poden ser els 97 milions que ha destinat el ministeri d'indústria, o el recolzament que està fent l'Ivace al Ceramic Brain, a través de l'Institut Tecnològic de la Ceràmica, per a desenvolupar un procés ceràmic i automatitzat.
O les ajudes que van a donar per al sector TIC, per a poder desenvolupar la digitalització en les petites i mitjanes empreses del nostre país.

O les ajudes que n'hi han en recerca, desenvolupament i innovació.
Sinó que també és necessari contemplar una estratègia que ens prepare per al repte que suposa introduir la digitalització no només en la nostra indústria, sinó també en el nostre dia a dia.
Fa a penes deu anys internet era un món, i ara seríem incapaços de viure sense ella.
Per tant, estem davant d'un fenomen que no es pot aturar.
Només és necessari adaptar-se a ell i traure-li el major profit.
Per tant, la recolzarem.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies.

I per acabar en el torn d'intervencions, pel Grup Parlamentari Popular, té la paraula la senyora Bernal.
Quan vullga.

La senyora Bernal Talavera:

Buenas tardes.

En primer lugar, anunciarle nuestro voto favorable a esta proposición de ley.
Desde el Grupo Parlamentario Popular entendemos la nueva revolución tecnológica, y desde hace ya unos años la estamos viviendo en nuestro día a día, y entendemos que nuestro sector productivo y nuestras empresas no se pueden quedar atrás.

Cada vez la tecnología i el internet de las cosas van más rápido y casi no nos damos cuenta de cómo se instala en nuestras vidas.
Hace unos años todos podíamos vivir sin un teléfono móvil, y ahora el día que no funciona o no disponemos de internet parece que se acaba el mundo.
Y estamos hablando de una minúscula parte de lo que viene, o de lo que ya está aquí.

Coches autónomos, coches eléctricos, como los Tesla, electrodomésticos que puedes controlar con los dispositivos móviles, tablets, prótesis realizadas con impresores 3D, o hasta drones para recibir paquetes.
Todo afecta a la industria.
Cada día se hacen miles de transacciones a través de internet.
Compramos ropa, hacemos la compra y reservamos restaurantes a través de nuestros teléfonos móviles en su gran mayoría.

Es por ello que estamos de acuerdo con la exposición de motivos y las propuestas de la PNL del Grupo Socialista.
No podemos dejar que nuestras empresas y nuestra industria, así como los agricultores, ganaderos, sectores productivos de nuestra comunidad se queden fuera de esta revolución y nos quedemos por detrás.

Debemos estar preparados e ir ayudando a nuestro sector productivo y empresas desde el apoyo y la colaboración público-privada a que esta nueva generación que llega, esta revolución 4.
0 no sea un hándicap para nosotros, sino que sepamos y podamos seguir siendo competitivos.

Países como China e India son países que son referentes a nivel tecnológico, que no siempre de calidad, así como Estados Unidos es referente en emprendimiento, en ciertas zonas como Silicon Valley.
Pero en nuestra comunidad tenemos un gran sistema emprendedor, en el que podemos compararnos con países que en muchos lugares nos ponen como referentes.

La Comunidad Valenciana en 2015 ha sido capital europea del emprendimiento, y cada vez nuestra tecnología es más demandada.
Debemos crear y ayudar a todas esas pymes a que sigan siendo referentes, y ayudarlas a la internacionalización.

Programas como el Horizon 2020 de Europa, con ayudas a las empresas para que puedan seguir creciendo, exportar su tecnología, las aceleradoras ayudando a que tantos proyectos sean viables y puedan tener salida, así como diferentes agentes que ayudan a que cada día las empresas puedan seguir creciendo y ser competitivas, así como también formando empleados.

Tenemos la obligación de seguir apoyando, aupando, y planificar un programa específico para esta nueva revolución que tenemos encima, en la cual no nos podemos quedar atrás.

Muchas gracias.

El senyor president:

Molt bé, moltes gràcies.

Doncs, bé, una vegada haver intervingut ja tots els grups, i atesa la unanimitat de la proposta, si els pareix passem a les votacions.
Per tant, vots a favor de la proposta?
Unanimitat.

Proposició no de llei sobre la creació d'un abonament de transport turístic o tourist card a la província d'Alacant, presentada pel Grup Parlamentari Compromís (RE número 26.
568, BOC número 94)

El senyor president:

Passem ara al següent punt, al punt onzé, que és la presa en consideració de la proposició no de llei sobre la creació d'un abonament de transport turístic, o tourist card a la província d'Alacant, presentada pel Grup Parlamentari Compromís.

Vull dir que a esta proposta s'ha presentat una esmena en temps i forma per part del Grup Parlamentari Ciudadanos.
Per tant, per a la defensa de la proposició no de llei, per huit minuts, té la paraula el senyor Nadal.

El senyor Nadal Sendra:

Val.
L'acceptació de l'esmena la parlem després o.
.
.
?

El senyor president:

Després donaré el torn perquè expliquen l'esmena, i després tindrà torn per a l'acceptació o no.

El senyor Nadal Sendra:

Molt bé.
Moltes gràcies, senyor president.

Hem presentat esta proposició no de llei pensant que és important per al turisme de les comarques al sud del País Valencià, per a la ciutat d'Alacant i per a tota la conurbació de la ciutat d'Alacant augmentar i diversificar l'oferta turística amb aquesta targeta o abonament turístic, o tourist card.

Pensem que la mobilitat dintre de les destinacions turístiques és fonamental perquè el turista puga gaudir dels atractius per a descentralitzar l'oferta turística, i evidentment per a donar-li més valor a l'oferta turística del lloc on es proposa per damunt d'altres llocs.
En este sentit, ja existixen tourist cards o abonament turístics, sobretot en altres municipis, com puga ser Madrid, Barcelona i inclús València.

Però la idea que vam tindre nosaltres és de presentar-ho per a totes les comarques del sud de la ciutat d'Alacant, entenent la ciutat d'Alacant amb una visió més àmplia i més moderna del concepte urbà, entenent que la ciutat d'Alacant, i més quan estem parlant a nivell turístic, no pot vore's aïllada de les comarques costaneres de la Marina, per exemple amb Benidorm, Dénia i Calp, etcètera al davant, i no pot vore's aïllada tant de les comarques del sud com també de l'interior.

El que es proposa en esta tourist card és una sèrie de descomptes per al transport públic, que estiguen integrats tant des de la Renfe, el Tram, en este cas Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana, com els diferents transports municipals i comarcals que puga haver en els diferents pobles, en este cas, del voltant de la ciutat d'Alacant.
Hem presentat açò (inintel·ligible) .
.
.
ciutat d'Alacant.
Pensem que la ciutat d'Alacant i les comarques del sud, la província d'Alacant té en estos moments el 61% de les pernoctacions hoteleres de tot el País Valencià, i que és important ampliar aquesta turística amb este tipus de targeta turística.

La targeta turística inclou descomptes per estos transports, i inclouria també descomptes per a anar a museus, a monuments, gastronomia, etcètera, etcètera, de manera que per al turista que puga vindre la nostra siga una destinació, diguem-ne, més atractiva.
Pensem a més, i ho hem dit així, que n'hi ha una certa discriminació pel que fa a les comarques del sud en este sentit.
Una discriminació que s'unix a la discriminació brutal que patix a nivell d'infraestructures el País Valencià en conjunt, que patix el País Valencià tant a nivell de finançament com a nivell d'inversió territorialitzada, i més parlant de transport i d'infraestructures.

Perquè, per exemple, en el pla de rodalia, signat el 2010 entre el govern valencià i el govern de l'estat s'acceptaven 3.
400 milions d'euros per a inversions en rodalia al nostre país, dels quals 1.
200 milions d'euros anaven a les comarques del sud, a la província d'Alacant, i no s'ha efectuat ni una pesseta, ni un euro d'allò que el govern central es va comprometre.
Són 3.
400 milions d'euros que realment són un nombre molt superior al que es demana en esta targeta que, segons alguns càlculs que s'han fet, segurament no seria superior als tres milions d'euros.

I que pensem en esta PNL que els hauria d'assumir l'estat, els hauria d'assumir el govern central, els hauria d'assumir Renfe, perquè evidentment ja mos agradaria tant a nivell de Generalitat com a nivell municipal poder assumir estes coses.
Però amb les retallades que ha fet últimament el govern central, amb la pressió del ministre Montoro i també evidentment amb l'infrafinançament que patim els valencians per secula seculorum, des de fa segles, des que es tenen dades.
I també la poca o nul·la inversió que anualment en els pressupostos generals de l'estat tenen les nostres terres.

En este sentit, hem parlat del pla de rodalia, però també seria important parlar del contracte programa de l'estat per al transport públic.
Recordem que a Madrid es van donar 126 milions d'euros.
A Barcelona, 98 milions d'euros.
A Canàries, 25 milions d'euros.
I a la ciutat de València i Alacant, zero.
El número és zero, Â«de cero patateroÂ», que dia aquell.

Pel que fa a la inversió rodalia de 2015, estem en una situació bastant semblant.
A Madrid, 330 milions d'euros d'inversió.
A Barcelona, 150 milions d'euros d'inversió.
A Sevilla, 51 milions d'euros d'inversió.
I a València, i ara ací ja la dada és molt millor, perquè ja no és zero, és u.
Un milió d'euros d'inversió, això sí, Alacant, zero.
Per això, jo dia que Alacant encara sempre està més discriminada.

En tot cas, cal tindre en compte que València és la tercera ciutat per importància econòmica i per població de l'estat, i és una poca vergonya que anys rere any els governs centrals del Partit Popular i en altres anys que ha estat manant el Partit Socialista que es burlen a la nostra cara i que continuen anys rere any retallant per tots els costats.
Perquè evidentment el retall existix tant en finançament, com infraestructures, com a nivell autonòmic, com a nivell comarcal, com a nivell municipal.
Mirem per on mirem, mos falten milions d'euros per tots els costats.

Per tant, nosaltres pensem que esta oferta que, a més, de quan la vam fer va tindre una molt bona acollida pels sectors productius i turístics del sud del País Valencià, les comarques del sud, de tots els empresaris i de la gent que té a vore amb el turisme.
I per això demanem el vot a favor de tots els diputats d'aquesta comissió.
Pensem que és una bona idea, que pot ajudar a dinamitzar els nostres sectors productius, i en concret el turisme.
Que podem d'alguna manera fer que la nostra terra siga més atractiva i més competitiva de cara a competir amb les destinacions turístiques que tenim al voltant.

I per això els demane el seu vot favorable a aquesta proposició no de llei.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Molt bé.

Ara, per a l'explicació de l'esmena, té la paraula la senyora García, pel Grup Parlamentari de Ciudadanos.
Té huit minuts.

La senyora García González:

Sí, gracias, señor presidente.

Bueno, esencialmente estamos muy de acuerdo con todo lo que ha dicho el diputado Nadal.
Así es que me saltaré todo el preámbulo, por la hora, y explicaré simplemente que parece razonable que, siendo Alicante, además, dentro de la Comunidad Valenciana la provincia turística por excelencia, pues disponga de un abono de estas características que se está debatiendo hoy.
Consideramos que este tipo de abono beneficiaría, desde luego, a las poblaciones turísticas del norte de Alicante, así como también a las del sur, que disponen de cercanías, como puede ser Elche, Orihuela o Crevillente.

Pero, en ese punto es donde discrepamos y el motivo por el cual presentamos la enmienda.
Porque entendemos que si realmente queremos un nuevo modelo turístico, ese bono debería de afectar a toda nuestra comunitat.
De esa forma se favorecerían los desplazamientos a zonas de interior, la movilidad interprovincial para un mejor disfrute de la oferta turística y cultural, un verdadero turismo gastronómico y enológico por toda nuestra comunitat.

Estamos completamente a favor de ese tipo de abono, porque pensamos que fomenta el uso del transporte público y ayuda a diversificar la oferta turística hacia otro tipo de poblaciones por el simple hecho de tener un transporte accesible para los turistas.
Tanto, que no queremos simplemente apoyarles sino también reconocerles la iniciativa e incentivar que sea lo más ambiciosa posible.
Y por eso presentamos nuestra enmienda.

Estamos en la misma línea.
Totalmente de acuerdo en incluir actividades gratuitas, así como descuentos a los usuarios por visitas a monumentos, museos, lugares de interés, restauración, etcétera.
Todo ello serviría para que los turistas conocieran otras localidades de la provincia, de las cuales probablemente no tendrían conocimiento y llevar el turismo a otros lugares más allá de los municipios turísticos principales.

Entendemos que este tipo de políticas son fundamentales, que nuestro turismo es nuestra mejor divisa y uno de los sectores más rentables y de mayor promoción, pero también es un sector que no podemos dejar estancado.
Si queremos mantenerlo es imprescindible invertir en pos de un turismo de mayor calidad y atraer a turistas que busquen algo más que el sol y playa y superar modelos caducos.
De ahí nuestra enmienda a esta proposición.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies.

Ara, per a l'acceptació o no de l'esmena té la paraula el senyor Nadal.

El senyor Nadal Sendra:

Sí.
Dir que nosaltres havíem parlat de les comarques del sud més que res perquè les tourist card que hem estat mirant per ahí partixen des d'una visió municipal.
I, llavors, havíem partit d'esta visió municipal per a entendre que, més modernament i d'una manera més integrada, entendre la ciutat com alguna cosa més del que és el terme municipal de la ciutat.
I el que havia dit abans, que la ciutat d'Alacant a nivell turístic no es pot entendre sense Benidorm, sense Dénia, sense les comarques de l'interior i del sud.

Però, evidentment, pel nostre tarannà valencianista i del total del país, també pensem que és una bona idea integrar aquesta tourist card per tot el País Valencià, per tant acceptem l'esmena de Ciudadanos.
L'únic que passa és que sí que n'hi ha alguna cosa de l'esmena que ells han retirat i que nosaltres voldríem que es mantinguera.
Ho he parlat amb la diputada i no n'hi havia problema.

Jo, el que voldria que es quedara seria.
.
.
Tal i com està l'esmena diu: Â«Les Corts instan al Consell a que exija al gobierno central que promueva la creación de un abono de transporte turístico, tourist card, unificado para toda la Comunidad Valenciana.
Â» I ahí, introduirem una part que estava en el projecte original que diu: Â«Para toda la Comunidad Valenciana y.
.
.
Â» Però estaria bé que posara el que posava abans, que era: Â«Prenent com a base la xarxa de rodalies Renfe.
Â» I si abans posava, Â«la col·laboració amb la xarxa del Tram d'AlacantÂ», ficaria Â«en col·laboració amb la xarxa de ferrocarrils de la Generalitat valencianaÂ».
I així integraríem tot el País Valencià.
I després ja continuaria amb el que continua dient la nostra proposta que és, Â«que siga vàlid amb la resta de sistemes de transports localsÂ» etcètera.
(Veus)

Eixa seria un poc la proposta perquè quedara.
.
.
(Veus)

El senyor president:

El lletrat me diu que sí, que se fique per escrit com quedaria la redacció i firmeu i.
.
.
Si no hi ha inconvenient.

El senyor Nadal Sendra:

Ho escric?
Val, molt bé.

El senyor president:

Doncs això.

La senyora García González:

¿Puedo?

El senyor president:

Sí, sí.

La senyora García González:

Bueno, yo no tengo ningún inconveniente.
Hemos estado hablándolo un momentito antes y el señor Nadal lo que me pedía es que en lugar de… Nosotros decíamos Â«que sea válido con los sistemas de transporte locales,Â» que añadiéramos lo de Â«la red de ferrocarrilesÂ».
No tenemos ningún problema en ese sentido.
Únicamente que en la primera parte, cuando poníamos, Â«la creación de un abono de transporte turístico, tourist cardÂ» entendíamos que este era esa tourist card que el Grupo Podemos proponía en el que estaba ya introducida la red de ferrocarriles.
Pero si se quiere entender de esa manera, pues se pone sin ningún problema.
(Veus)

El senyor president:

Pues si els pareix fem una cosa.
Mentre es dóna torn a la resta de grups parlamentaris perquè.
.
.
¿Saben ja com quedaria finalment amb eixa modificació?
Que la vagen escrivint mentrestant per a presentar-la i vaig donant pas a la resta de grups parlamentaris per al seu torn, el seu posicionament.

Comencem pel Grup Parlamentari Podem.
Té la paraula el senyor Jiménez per quatre minuts.
Quan vullga.

El senyor Jiménez Doménech:

Moltes gràcies, senyor president.

És habitual que en aquesta comissió se parle dels principals problemes del turisme al nostre país.
Que, tot i ser un dels sectors econòmics més importants, sabem que sofreix de problemes derivats de l'alta estacionalitat del mateix, la falta de diversificació i les dificultats que sofreix també derivades de la mala connexió entre diferents zones geogràfiques i els problemes de mobilitat que genera.

Uns problemes de mobilitat que s'agreugen especialment a les comarques d'Alacant -que venien recollides a la proposta original- degut a esta falta d'infraestructures de transport derivades al mateix temps de la falta d'inversions de l'estat central en aquesta matèria i que fan que moltes de les infraestructures ja previstes continuen retardant-se any rere any.

De fet, ja hem parlat en esta comissió i vam aprovar una proposta per millorar i fomentar les plataformes de mobilitat cap a l'interior que facilitaren no sols la mobilitat turística, sinó també la seua diversificació i la posada en valor de les zones d'interior que moltes vegades disten pocs quilòmetres de la costa, però que no compten amb un sistema de transport harmonitzat ni coordinat.

Massa sovint, fer un recorregut de només trenta quilòmetres pot suposar agafar un rodalies, continuar amb un tram, seguir amb un bus i, entre mitjà i mitjà de transport, haver d'agafar un o diversos taxis.
Sumat a la incomoditat d'haver d'agafar diversos mitjans de transport i a la pèrdua de temps que suposen de vegades les esperes, hem de sumar els costos d'haver de pagar entre tres o quatre vegades per a cada viatge.
Una suma de factors que fan que moltes vegades estos desplaçaments se descarten.

Tenint en compte aquests factors entenem -igual que es posa a la proposta original- que la tourist card podia ser una possible solució a alguns d'aquests factors, reduint els inconvenients i facilitant la mobilitat turística entre les diferents zones i poblacions de les comarques d'Alacant i ara del País Valencià.
Sempre que aquesta tourist card fóra vàlida amb els diferents mitjans de transport locals i autonòmics.

Al País Valencià tenim exemples de la tourist card on es poden adquirir targetes per a vint-i-quatre, quaranta-huit o setanta-dos hores per a moure's per la ciutat i rodalies amb diversos mitjans de transport, al mateix temps que oferixen descomptes en compres o d'entrades a museus.
Pensem que és un bon exemple que ja funciona adequadament en altres indrets i s'ofereixen moltes facilitats per a la seua adquisició, fet que no ens fa més que estar d'acord amb la proposta que votarem, evidentment, a favor.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies.

Continuem ara amb el Grup Parlamentari Socialista.
Té la paraula la senyora Mustafá.
Quan vullga.

La senyor Mustafá Ávila:

Gràcies, senyor president.

Vaja per davant el nostre suport a aquesta iniciativa perquè entenem que la proposta de crear un abonament de transport turístic basat en la xarxa de rodalies de Renfe i en la xarxa Tram d'Alacant, doncs, pot convertir-se en una ferramenta molt útil per a fer més competitius els nostres destins turístics.

Tots i totes ací coneixem la importància i el pes que té el turisme en l'economia valenciana.
Però, crec que és convenient tindre present dades, com les que ha comentat el senyor Nadal, per a entendre l'abast que pot tindre la proposta que estem debatent per a zones com la Costa Blanca que, com bé ha dit, acumula el 61% de les pernoctacions i també el 48% dels viatgers que han visitat la nostra comunitat enguany i on es troba un poc l'atracció turística tan important com Benidorm que, durant la passada campanya estival, ha arribat pràcticament al ple tècnic i que ocupa el quart lloc en el rànquing d'ocupació del G-20 dels destins turístics a l'estat espanyol, amb quasi onze milions de pernoctacions anual.

A més, pensem que poblacions com Dénia, Xàbia o Calp amb gran afluència turística, poden funcionar com enormes focus d'atracció des dels quals, els turistes que ahí arriben, poden interessar-se en visitar altres zones de la nostra comunitat i gaudir de tota una ampla oferta turística complementària si compten amb un al·licient com és l'existència d'una tourist card que facilite el desplaçament turístic entre els diferents destins i accés a punts d'interés com museus, monuments i botigues, fins i tot restauració.

La importància de les infraestructures de transport per al turisme és més que evident i, concretament, la de les línies ferroviàries per a la nostra comunitat que, bé per rodalies o en la xarxa Tram, connecten un gran nombre dels nostres destins amb potencial turístic i que és defensada constantment pels professionals del sector i la patronal hotelera.
No en va, les empreses de la Costa Blanca, mitjançant la seua patronal Hosbec, reivindicava recentment davant el ministeri de foment la necessitat del tren de la costa per ser una infraestructura clau per al futur del turisme a la província d'Alacant.

I presentaren al·legacions, junt a desenes d'ajuntaments de la zona, contra l'estudi encomanat pel ministeri que, inexplicablement, rebutja l'execució del projecte destinat a connectar València i Alacant per considerar-lo mancat de rendibilitat.
Davant la qual cosa la patronal hotelera protestava demanant a les seus al·legacions una via de comunicació ràpida entre els diferents centres claus de turisme.

A més d'això, podem constatar la implantació de les targetes turístiques -com bé s'ha dit- de forma concreta a diverses ciutats, tant a nivell estatal com europeu.
I al País Valencià podem trobar l'exemple d'aquest sistema a la ciutat de València que inclou la targeta tant el desplaçament, fins i tot entre l'aeroport i la ciutat, com una xarxa de cent seixanta establiments.

Això és un exemple puntual que demostra el potencial de promoció turística que pot tindre una tourist card aplicada a una àrea geogràfica major.
Per açò celebrem que incloga tot el País Valencià com planteja la PNL i l'esmena que s'ha presentat.
I que, fins i tot, es pot incrementar com més gran siga el nombre de serveis i mitjans de transport inclosos per a la qual cosa és necessària la col·laboració de totes les administracions implicades i, especialment, de l'estatal, que no està dotant la nostra comunitat dels fons -com bé s'ha dit- que ens pertoquen per dret i que deu -amb iniciatives com aquesta- promoure el desenvolupament i infraestructures i mitjans de transport que contribuïsquen al nostre creixement econòmic.

El senyor president:

Moltes gràcies.

I per a finalitzar el torn dels grups parlamentaris, pel Grup Parlamentari Popular té la paraula la senyora Parra.
Quan vullga.
Quatre minuts.

La senyora Parra Almiñana:

Moltes gràcies.

Que vaja per davant que el recolzament a esta PNL del Grup Popular, però, no està exempta d'unes matisacions que volem deixar plasmades i que consten.
I, evidentment, eixes matisacions és que veem que n'hi ha unes contradiccions importants.
Les contradiccions que han sigut en part reparades per l'encertada esmena de Ciutadans, pel sentit que no entenem com en esta PNL s'obliden de Castelló i s'obliden de València.

És a dir, estem d'acord en el fons de la PNL però, evidentment, no estem d'acord en les formes i en la forma.
En les formes perquè -tal i com ha dit, ja s'ha reparat-, s'oblida de part de la Comunitat Valenciana fonamental també en el sector del turisme que és el que ací està defensant-se.
Però, sobretot, també perquè veem contradiccions a l'hora de presentar esta PNL per a dirigir-se al govern central.

I m'explique.
Les competències ferroviàries, segons l'Estatut de la Comunitat Valenciana, l'Estatut de la comunitat, en l'article 49 diu que els ferrocarrils de La Generalitat és.
.
.
La Generalitat és l'administradora de totes les vies ferroviàries i tramviàries, dels tramvies.
És, per tant, una competència de La Generalitat en l'article 49.
Però, a més, és que l'article 149 de la Constitució Espanyola diu que és competència exclusiva de l'estat única i exclusivament les que transcórreguen per més d'una comunitat, que no és el cas del que està demanant-se en esta PNL.

Aleshores, per què dic jo això?
Doncs ho dic perquè, senzillament, i veent que ja li ho vaig comentar a una companya del Grup Socialista, com és Sandra Martín, en una comissió d'infraestructures que també demanava instar el govern central per a millorar la freqüència i els horaris de trens i tramvies que transcorren per la Comunitat Valenciana, ¡escolta!
, doncs, això va en contradicció, primer, del que diu el nostre Estatut, i és que eixes vies són competència exclusiva de La Generalitat; però és que va en contradicció amb el que ha dit el mateix president de La Generalitat.
(Soroll de papers)

Ximo Puig, el dia 25 de febrer d'enguany diu que Â«pedirá las transferencias de competencias de cercaníasÂ».
La Generalitat de Catalunya, l'1 de gener del 2010 va rebre el traspàs dels serveis de rodalies.

Aleshores, en compte de materialitzar eixes competències que ens faculta l'Estatut, que ens faculta la Constitució, que ja ha dit el president de La Generalitat que va a reclamar, tornem ací a dir que volem instar el govern per a posar una targeta tourist card, em pareix a mi que és contradictori.
És a dir, anem a ser valents, no anem a anar a demanar al govern central el que la competència pot ser nostra, anem a ser valents.

És contradictori que vostés diguen que va a demanar-se la transferència, que estem totalment d'acord -que ja li ho vaig dir en una altra comissió-, i que aleshores ens diga que hem d'instar per a estes qüestions com és regular la freqüència dels trens, l'horari o la implantació d'este bo o targeta que reclama, doncs que hàgem de dirigir-mos al govern.
Per això, eixa contradicció vullc fer-la plasmar en esta acta.

I, sens dubte, anem a votar a favor, anem a recolzar-la perquè -com ha dit- estem d'acord en el fons, creem que és positiva però no està exempta esta PNL de contradiccions que evidentment he de manifestar i deixar per escrit en esta acta.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Molt bé.

Moltes gràcies.

Senyor Nadal, té la paraula per quatre minuts.

El senyor Nadal Sendra:

Sí, per acabar.

Jo donar les gràcies a tots els grups parlamentaris que han anunciat que votaran a favor, en especial al Partit Popular perquè és al que sembla que més li ha costat i més inconvenients ha posat a la PNL (veus) però, al final, el que és important és que estiguen d'acord per a demanar aquelles coses que beneficien la nostra terra, ¿no?

Jo, després d'escoltar-la parlant, i els retrets que ha fet parlant de les contradiccions que puga tindre la nostra PNL i les contradiccions que pot tindre en el discurs del valencianisme en general i del govern en botànic, en particular, jo sí que em faig esta pregunta que, ¡clar!
, ara resultarà que Renfe és nostra i no mos hem enterat.
¡Tant de bo!
Renfe depenguera de la Generalitat valenciana.

Des de Compromís donem suport a les reivindicacions que ha fet el president de La Generalitat, Ximo Puig, demanant el traspàs de competències de Renfe, de rodalies de Renfe, i pensem que seria de justícia fer-ho i que segurament Renfe aniria molt millor del que està anant ara.
La veritat és que és una poca vergonya el que està passant per exemple en les rodalies de Castelló; també és una poca vergonya que després de trenta anys d'esperar el tren de la costa, el tren de la costa no arribe; també és un poca vergonya les connexions que n'hi ha, per exemple, d'Alcoi a Alacant, i altres poques vergonyes que n'hi ha per ahí en el tema de rodalies, ¿no?

Vosté diu que n'hi ha contradiccions, ¡pot ser!
, que més mos agradaria als valencianistes que traspassar Renfe, que tindre un finançament just, una inversió territorialitzada en infraestructures que fóra, per exemple, la mateixa que n'hi ha a Galícia o a Castella i Lleó que multiplica per sis, o per set, o per huit els diners que arriben al País Valencià, que més mos agradaria que això, que més mos agradaria que també al final de tota la correguda doncs els valencians poder gestionar els nostres diners per nosaltres mateixos.

I és una reivindicació històrica del valencianisme polític que nosaltres no anem a deixar mai de fer, que els valencians tinguem la clau de la caixa i que puguem gestionar els nostres diners perquè no es donen, evidentment, les situacions de greuge i de burla que s'estan donant contínuament en estos casos que estem parlant.

Per exemple, -ja li ho he dit abans-, els resultats del marcador estan claríssims, Madrid-Valencia, 126 a 0, pel que fa al contracte programa de l'estat d'ajudes al transport públic, és un marcador realment escandalós, 126 milions a 0, zero patatero; en inversió en rodalies el resultat també és bastant descoratjador, Madrid 330; València, 1, eixe és el gol de l'honor, ¿no?
, i Alacant 0.

Perquè no passen estes coses mos agradaria tindre totes estes competències tant pel que fa a transports com pel que fa a la caixa dels diners; però, tenint en compte que això ara mateix no pot ser, nosaltres continuarem reivindicant-ho.

Però nosaltres el que estem ací, sobretot, és per al dia a dia de la ciutadania, i si la tourist card poguera posar-se en funcionament d'ací uns mesos doncs tot això que guanyaria la ciutadania, tot això que guanyaria el sector turístic i tot això que guanyaria l'economia productiva del nostre país.

Que n'hi ha contradiccions, pot ser tindrem les nostres contradiccions però el que va davant va davant, i en estos moments estem demanant-los este xicotet gest perquè vostés són els que estan manant a Madrid, el Partit Popular és el que està allí, i segons les terribles notícies que estem tenint últimament de l'actualitat política a nivell estatal sembla ser que continuaran manant, llavors els demanem que voten esta PNL però que, a més, que facen força vostés a Madrid per a fer efectives estes reivindicacions de les que estàvem parlant.

Res més, dir que si n'hi ha contradiccions doncs les contradiccions estan per a poder administrar-les i, en este cas, el que va davant és el benestar dels ciutadans i el dia a dia.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor Nadal.

M'havia demanat el torn de rèplica la senyora Parra.

Té quatre minuts per a la rèplica.

La senyora Parra Almiñana:

Moltes gràcies, senyor president.

Mire, el que no pot fer ací Compromís és vindre a presentar una PNL i dir Â«anem a defensar la Costa Blanca, anem a defensar el transport ferroviari, anem a defensar el que és el turismeÂ» quan precisament esmenta i fa manifestacions respecte, per exemple ha esmentat la línia d'Alcoi, quan resulta que ha sigut este govern, este Consell, el de Ximo Puig, el que ha exclòs la línia fèrria Alcoi-Xàtiva del pla d'actuacions del 2016.

Mire, quant a inversions, este govern està vivint de les inversions planificades pel PP, les que estaven en execució, les que s'han licitat i les que estaven pressupostades.
Eixes són de les que està vivint de rèdit el govern del tripartit que hui està en La Generalitat.

Contradicció és que el seu diputat de Compromís se'n vaja a Madrid a dir que es prenguen mesures per a millorar la línia -esta que vosté ha dit d'Alcoi-Xàtiva- i ací ¡l'han deixat fóra vostés!
Això és un altra contradicció.

El que és una contradicció, i no és defensar el turisme de cap manera ni és defensar la Costa Blanca, és que el dia 22 de juliol este govern haja tancat la línia 9 ferroviària que tan fonamental és per al nostre turisme.
Això no ho ha fet Madrid, el govern central, això ho han fet vostés, excloure la línia de Xàtiva-Alcoi ho han fet vostés, tancar el 22 de juliol esta línia 9 han sigut vostés, i tancar eixa línia 9 que comunica amb importantíssimes ciutats turístiques de la Costa Blanca -que vostés diuen que van a defensar en esta PNL- no és ni defensar la Costa Blanca ni és, evidentment, defensar el nostre turisme.
I li dic més.

Vostés no van comptar amb els usuaris, no van comptar amb el mal que estaven fent al nostre turisme en plena campanya d'estiu, no van comptar amb l'ajuntament i no van comptar amb els treballadors.

Per això, els dic (soroll de papers), ¿per a què volem esta proposta?
, que ens pareix fenomenal i genial i que anem a votar i anem a recolzar perquè estem d'acord, ¿per a què servix astò si no aposten pel turisme, si no apostem definitivament per la Costa Blanca i si no aposten per inversions que han deixat excloses vostés en el pla del Consell del 2016 i són vostés els que han fet un mal irreparable este estiu al nostre turisme?

La gent que ha deixat de vindre, la gent que no ha pogut comunicar-se i traslladar-se, això ja no torna, i d'això son els únics responsables vostés.
Això té un nom i un cognom, això és que el govern de la Generalitat valenciana no recolza el nostre turisme i no aposta (soroll de papers) per cap infraestructura, que no està invertint res, exceptuant el que ja estava planificat pel govern del Partit Popular.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyora Parra.

Passem, ara, a les votacions.
(Veus i rialles) Crec que els seus diputats tenen tots clar el que anem a votar.
Passem a les votacions i, després, ja vénen i s'acaba de firmar.

Per tant, ¿vots a favor de la proposta?
Unanimitat.

Doncs, bé, acabem ací l'ordre del dia, acabem la reunió, es closa.

Passen, ara, els senyors diputats a firmar la proposta com s'ha quedat.

(S'alça la reunió a les 13 hores i 50 minuts)