Peticions%2020230214HTML.html





Comissió de Peticions realitzada el dia 14 de febrer de 2023.
Comença la reunió a les 12 hores i 7 minuts.
Presideix el president de les Corts Valencianes, senyor Enric Morera i Català.
Reunió número 13.

El senyor president:

…Sí?
Comencem?
(Desactiva el micròfon)

El senyor secretari:

Buenos días.

Gracias, presidente.

Paso a comprobar si hay cuórum.

(El secretari passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Muy bien.
Pues, presidente, hay cuórum.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor secretari.

Passarem…

Sí, ens falta una xicoteta documentació.
Prosseguim en seguida amb tots els punts que tenim de l'ordre del dia, que són huit.
(La Mesa comprova la documentació)

Molt bé, senyories, comprovat el quòrum, passarem al primer punt de l'ordre del dia, que és lectura i aprovació de l'acta de la reunió anterior.
Si no tenen res a dir, la donarem per aprovada.

Informes rebuts sobre les peticions tramitades

El senyor president:

Passarem al segon punt, que són informes rebuts sobre les peticions tramitades.

En la darrera reunió del passat 13 de desembre vam acordar sol·licitar informes a diverses administracions.
Dels que vam demanar, hem rebut els següents.

Informe presentat per la Conselleria de Salut Universal i Salut Pública, registre d'entrada 67.
976, sobre la petició de l'associació Funció Administrativa de la Sanitat Pública.

Informe presentat també per la Conselleria de Justícia, Interior i Administració Pública, registre d'entrada 68.
095, sobre la petició de la senyora Maria Pérez Company, i sobre la suposada discriminació per raó del sexe en les bomberes forestals.

Estos informes han estat posats a l'abast de les seues senyories en la bústia parlamentària de la comissió, i també els que tenen en les seues carpetes.

El mateix dia 13 de desembre, la comissió va demanar els següents informes: a l'Ajuntament de Alacant, sobre la petició de la senyora Svetlana Simanovskaia Marchenko, en relació amb la gestió del patrimoni públic; i a la Delegació del Govern sobre la petició del senyor Luis Vicente Zaragoza Jareño sobre la cotització de la Seguretat Social i el reconeiximent del temps de durada de les beques.
En estos dos casos, no obstant, les administracions no han contestat, tant el de l'Ajuntament d'Alacant com el de la Delegació del Govern.

Com que en l'anterior reunió ja es van rebutjar totes les propostes de tramitació al respecte, segons la resolució que regula la tramitació de les peticions, procedim a arxivar-les, sense perjudici que els grups parlamentaris presenten iniciatives que consideren oportunes.
D'acord?

Compareixença de la senyora Amparo Vera Cucó i del senyor Eduardo Cuñat Forte, representants de la plataforma de veïns del nucli antic de Xàtiva, Casc Antic Digne i Viu, per a exposar la problemàtica continuada que pateixen en relació amb la xarxa de distribució d'aigües potables i desaigües en aquesta ciutat (RE número 52.
524)

El senyor president:

Passaríem al tercer punt, senyories, que és la compareixença del senyor Eduardo Cuñat Forte, representant de la plataforma de veïns del nucli antic de Xàtiva, Casc Antic Digne i Viu, per a exposar la problemàtica continuada que pateixen en relació amb la xarxa de distribució d'aigües potables i desaigües d'aquesta ciutat, registre d'entrada 52.
524.

En relació amb l'escrit, la Comissió de Peticions del passat 24 de maig del 2022 va acordar obrir un termini de 15 dies hàbils.
Hem sol·licitat…

Per tant, donem la benvinguda a l'il·lustre senyor Eduardo Cuñat Forte, a iniciativa dels grups parlamentaris Unides Podem, Compromís, grup Popular, Vox Comunidad Valenciana.

La intervenció la farà el senyor Eduardo Cuñat…, la primera intervenció Desamparados Vega i la segona intervenció el senyor Eduardo Cuñat.
Molt bé.
(Veus)

Molt bé.
Doncs passem…, tenen vostés, per a exposar la situació…, els escolten tots els grups parlamentaris.
Tenen l'escrit que ens van fer arribar.
I, per tant, ara primer farà una explicació, els grups parlamentaris intervindran i després n'hi haurà una contestació.
D'acord?

La senyora Vera Cucó:

Bon dia, president.

Hem dut una documentació per a cadascun dels diputats.

El senyor president:

Molt bé.
Doncs la farem…, sí, l'entregarem als grups.

La senyora Vera Cucó:

Perquè em puguen seguir en la exposició.

El senyor president:

Molt bé.

La senyora Vera Cucó:

Jo aniré fent referència a cadascun dels documents.

El senyor president:

Molt bé.
(Veus)

Anem a repartir la documentació que en l'exposició que ens va a fer Desamparados Vega té a vore amb els…, per a fer una major comprensió de la situació.

Molt bé.
Ja tenen…

Molt bé.
Doncs ja tots els grups parlamentaris tenen la carpeta per a seguir l'exposició fonamentada que farà…

Quan vosté vullga, pot començar.

La senyora Vera Cucó:

Moltes gràcies.

Bon dia.

El meu nom és Amparo Vera i els parle en nom de la plataforma de veïns Casc Antic Digne i Viu de Xàtiva.

En primer lloc, vull traslladar-los l'agraïment de la ciutadania que representem per permetre'ns estar hui ací, encara que haguérem preferit que la sol·licitud de compareixença comptés amb la unanimitat de tots els grups polítics.

Miren, la ciutat de Xàtiva té múltiples i greus problemes de diversa índole: barris segregats; un barri antic declarat conjunt històric-artístic en 1982 i actualment bé d'interés cultural… Un barri antic, com dic, que està ferit de mort per la despoblació continuada, la deterioració física i la manca d'activitat econòmica i serveis de tota mena.

Però hui el motiu d'aquesta compareixença és especialment transmetre'ls el gravíssim problema que a la ciutat de Xàtiva tenim des de fa dècades amb una xarxa de distribució d'aigües potables i clavegueram.
És un problema heretat d'anteriors administracions locals, que ha derivat en una obsoleta xarxa de distribució d'aigües, descurada i sense un manteniment adequat en dècades.
I que hui en dia té diferents vessants: ecològiques, de salut pública i de caràcter patrimonial.

En primer lloc, i simplement perquè comencen a fer-se una idea de la dimensió del problema del que estem parlant, els demanem que miren el document número 1.
És una imatge d'un Google Maps interactiu, elaborat per la plataforma, on poden apreciar les al voltant de dues-centes rebentades i incidències en la xarxa d'aigües que s'han produït al llarg del 2021 i 2022.
Incidències detectades per aquesta plataforma, però que evidentment en poden ser moltes més.
Imaginen-se el que significa el dia a dia en una ciutat amb aquest mapa d'incidències i en aquest servei públic tan essencial.
Els aconsellem que si tenen ocasió el vegen, entren en el Twitter de Casc Antic Digne i Viu, amb un ordinador, i se n'adonaran del muntó d'incidències que n'hi ha en la xarxa detectades per la plataforma.

En relació amb el seu vessant ecològic, deia recentment el president Puig que «no podem malbaratar ni una sola gota d'aigua davant l'emergència climàtica en la qual ens trobem».
En Xàtiva es perden incomprensiblement milions i milions de litres d'aigua diàriament.
No ho afirma la plataforma; ho afirma ni més ni menys que la Sindicatura de Comptes, en l'auditoria efectuada l'any 2017.
Consulten, per favor, el document número 2.
Sols cal fer la resta entre l'aigua subministrada a la ciutat i l'aigua enregistrada a la xarxa.
En ella, s'establix que l'eficiència hídrica de la ciutat és aproximadament d'un 25%.
El 75% de l'aigua que aporta a la ciutat el canal de Bellús no arriba als nostres habitatges, es perd pel camí.
Podem permetre'ns aquesta actitud davant d'aquest bé tan essencial?

El canal de Bellús, declarat en el seu conjunt BIC, és una estructura completament deteriorada i obsoleta, sense cap tipus de manteniment adequat, que requerix d'una intervenció integral.
Així mateix, la xarxa de canalització, construïda bàsicament en la dècada dels anys seixanta, està formada de fibrociment i escomeses de plom, i no ha tingut cap intervenció de renovació més enllà de les puntuals, on es produeixen les contínues rebentades.
En conseqüència, continuem convivint amb una obsoleta estructura de fibrociment i plom que no resistix al pas del temps i que s'enfonsa per les diàries pèrdues d'aigua.

Un simple exemple.
Durant huit mesos continuats, en un soterrani d'un edifici del portal del Lleó, prop de l'emblemàtica Font del Lleó, es va estar perdent diàriament per una rebentada al voltant de huitanta mil litres diaris d'aigua potable, aigua clorada.
19 milions de litres d'aigua a les escombraries.
Els veïns van haver d'instal·lar, amb els seus recursos, dues bombes hidràuliques per extraure l'aigua del fossat de l'ascensor.
Tot això amb el coneiximent del govern municipal i sense actuar sobre aquest tema.
Tot això està perfectament documentat.
Quants soterranis de la ciutat tenen una instal·lació permanent de bombes hidràuliques per a bombejar les filtracions?

D'altra banda, té al mateix temps un vessant de salut pública.
Les normatives, resolucions, directrius europees, lleis, decrets de caràcter europeu, nacional i autonòmic, en relació amb el plom i el fibrociment, són ingents.
A Xàtiva, l'aigua que arriba als nostres domicilis, no sols la del barri antic sinó la de tota la ciutat, ha circulat per quilòmetres de canalitzacions de fibrociment i plom.
Aquesta és una realitat innegable.
En conseqüència, arrosseguem concentracions de plom i microfibres d'amiant que diàriament estem ingerint.

La plataforma ha encarregat tres tandes d'analítiques a dos laboratoris homologats de València i Barcelona, tot costejat per la plataforma, per a dibuixar, com dic, un mapa d'aquesta realitat gravíssima.
Ho tenen en el document 3 i 4.
El 3 és un mapa i el 4 és una taula de concentracions de plom dissolt i fibres d'amiant.
Com poden observar, les concentracions de plom apareixen en totes les analítiques realitzades, i també l'analítica de microfibres d'amiant realitzada en una font pública de la ciutat.
En alguns casos hi apareixen importants concentracions de plom, que en algunes analítiques sobrepassen, amb escreix, els límits garantistes admesos per salut pública.

En dues ocasions hem registrat aquestos resultats en la conselleria de salut pública, i en nombroses ocasions ho hem enregistrat i plantejat a l'Ajuntament de Xàtiva; document número 5, número 6 i el 6 bis.
Parlem d'un problema de salut pública.

Sabien vostés que en zones del barri antic de Xàtiva, declarat bé d'interés cultural, en ple centre de la ciutat, encara estem sense xarxa de clavegueram i abocant les aigües negres en pous secs?
Això passa en Xàtiva.
La plataforma ha efectuat la denúncia en Fiscalia de Medi Ambient, en dues ocasions, i la resposta ha estat obrir-nos la porta de la via judicial.
Document número 7.

I, finalment, un tercer vessant patrimonial.
Aquesta situació de filtracions, humitats continuades i puntualment inundacions en els nostres habitatges ens obliguen a viure amb un nivell d'humitat continuat pròxim al 70 % a l'interior dels habitatges.
Parets que bufen, sòls que s'aixequen, etcètera; situacions que han suposat que algunes famílies hagen hagut d'abandonar les seues cases, el principal patrimoni de la gent treballadora.
Moltes d'altres famílies no ho han fet i suporten aquesta situació perquè no tenen on anar.

Considerem que l'administració ha de fer-se càrrec de compensar la gent per aquesta greu deterioració causada pel mal funcionament d'aquest servei públic.
I tot són traves, negatives i obrir la via judicial, tan costosa i inaccessible per a la gent gran del barri antic.

Com ja hem dit, aquest és un problema heretat.
No és aquest govern municipal responsable d'haver provocat aquest caos, però sí són els responsables de donar-nos una resposta eficient, que no hem tingut després de huit anys de govern de la ciutat amb aquesta mateixa majoria i els mateixos responsables en el cicle hidràulic.

Una política d'intervencions puntuals, posant pegots allà on es produïxen les rebentades i sense abordar el problema d'origen no solucionarà mai el problema, i suposarà continuar tirant els diners públics a les escombraries.

La història de protestes des de principis del segle ha estat diversa.
Aquesta plataforma, constituïda en la tardor del 2020, a conseqüència d'una sentència condemnatòria ferma a l'Ajuntament de Xàtiva i no complida ni en aquell moment ni durant dos anys, ha intentat denunciar i difondre el problema a través de les nostres xarxes, en ràdios, televisions locals, autonòmiques i nacionals.
Concentracions a les portes de l'ajuntament tots els mesos en plenari, manifestacions, articles de premsa, preguntes en el plenari… La resposta del govern municipal ha estat cridar-nos públicament «mentiders» i «intoxicadors».
Fins i tot, en plenari, l'alcalde ens ha arribat a dir «terraplanistes» i «negacionistes».
Està tot documentat i publicat en les nostres xarxes.

El veïnat que representem entén que aquest és un problema transversal que hem d'abordar des del seu origen, no amb una política de pegats.
Abordar-ho d'origen suposa realitzar una renovació integral de la xarxa de distribució d'aigües de la ciutat de Xàtiva, en un pla pluriennal i amb un suport pressupostari creïble.
Saben quina era d'inici la partida pressupostària del 2022 per al cicle hidràulic en la ciutat de Xàtiva?
35.
000 euros.
Sobren els comentaris.

És imprescindible la complicitat de totes les forces polítiques i un acord polític consensuat per a resoldre aquestes problemàtiques transversals.
A aquest efecte, la plataforma va presentar, al març del 2022, a través de tots els grups polítics de l'oposició municipal, una moció -document número 8-.
I anava exactament en eixa direcció de consens i que fora més enllà d'una legislatura.
Aquesta moció va ser secundada per gran part de la corporació i rebutjada amb els vots del govern municipal i una regidora trànsfuga.
Resultat de la votació: 10 a 10.

Ens dirigim als representants del parlament valencià hui ací perquè en la mesura de les seves competències ens ajuden a solucionar aquest greu problema, sense oblidar que existeixen competències que són estrictament municipals.
Però la veritat és que el nostre centre històric té la declaració de BIC i, en aquest sentit, les competències van més enllà de l'àmbit municipal.
Xàtiva té elements històrics patrimonials afectats, el canal de Bellús, les arcadetes d'Alboi, l'antiga estació de trens, que per aquesta situació de propietat estatal excedeixen l'àmbit municipal.
I, a més, problemàtiques de salut pública i ambientals, implicacions les quals van més enllà de l'àmbit municipal.

És per tot això que demanem ajuda a aquestes Corts i des d'aquest govern autonòmic a fi de donar una solució el més immediat possible a aquesta situació.

Moltíssimes gràcies.

El senyor president:

Moltíssimes gràcies per la seua explicació, ben documentada, que els grups parlamentaris han seguit amb molt d'interés.

I ara obrim un moment perquè els grups facen les preguntes, les concrecions que vullguen, i després n'hi haurà una contestació.

La senyora Vera Cucó:

Moltíssimes gràcies.

El senyor president:

Si vol…, jo els vaig a donar tres minuts, als grups parlamentaris, però serem generosos en l'ús del temps.

En primer lloc, done la paraula a la il·lustre diputada Estefania Blanes, del Grup Parlamentari Unides Podem, perquè puga substanciar la seua intervenció.

Quan vosté vullga, senyoria.

La senyora Blanes León:

Moltíssimes gràcies, president.

I jo he de dir que, bé, si aquesta comissió té el seu valor i té la seua necessitat és precisament quan venen col·lectius pense que com el que hui ens visita i el que hui ha fet esta intervenció, perquè realment està molt documentat, molt explicitat tot.
I sobretot demana eixa ajuda; i nosaltres jo crec que estem aquí, precisament, per atendre en la mesura del possible les seues reivindicacions, sempre que siguen des de les competències autonòmiques o que puguem facilitar, almenys, donar una solució a un problema que, com ha exposat la ponent, ve de lluny, però en algun moment s'ha de donar, precisament, solució.

A mi sí que m'agradaria comentar algunes qüestions concretes que vosté ha mencionat, i és que ha fet referència a una sentència que, a més, segons diu, és condemnatòria i ferma a l'Ajuntament de Xàtiva.
I, per tant, a mi m'agradaria, si és possible, que ens diguera un poc quina va ser eixa sentència i què implicava en ella, la sentència.

També, bé, tenim ací la moció.
Jo pense que…, li he donat un repàs molt ràpid perquè hem tingut ara ocasió de poder vore, però sí que m'agradaria preguntar-li, precisament…, perquè al final és un poc un posicionament al respecte d'este tema de la corporació municipal.
Exactament què implicava i la resposta que va haver-hi, perquè sembla que, com bé diu, va ser proposada per els grups de l'oposició, però bé, si hi va haver algun tipus d'acord o alguna voluntat de portar-la endavant.
Perquè, pel que he pogut veure, bé, el que es demanava era una planificació, precisament, de cara a futur per a poder solucionar-ho, sent conscients, com vostés són, que açò no és un problema que es puga solucionar d'un dia per a un altre, però que sí que cal actuar el més aviat possible.

Després, també ens han presentat ací, que a mi açò em crida moltíssim l'atenció, una sèrie d'analítiques que pense…, sense ser cap experta, entenc que les dades que ens donen són més que preocupants.
I sembla que, segons ens ha dit i ens ha passat els documents, han segut remeses tant a l'Ajuntament de Xàtiva com també a salut pública.
M'agradaria saber si han rebut alguna resposta i què és el que els han dit en base a aquestes dades, i si inclús si les tenien.
Perquè pense que està molt bé que un col·lectiu com el seu es preocupe d'açò, però sobretot hauria de ser la mateixa administració pública la que tinguera l'interès.

Bé, jo crec que ací queda clar que la solució ha de passar…, és una problemàtica que és complexa, que és transversal i que ha de passar per, bé, unes mesures més a nivell…, com vosté ha dit, no soles és a nivell municipal, sinó que va més enllà.
Per tant, jo no sé si vostés tenen, concretament, què és el que podem fer com a parlament autonòmic, com a administració autonòmica, per tal de poder ajudar a la solució d'aquesta situació.

I també m'ha cridat l'atenció, perquè ahí sí que a més crec que ho ha remarcat, ja no és competència municipal, sinó el tema del patrimoni, el patrimoni que queda en risc, patrimoni històric com és el tema dels canals o de les arcadetes.
Per tant, si ens pot dir un poc si han transmés açò i si han tingut alguna resposta.

I, per tant, poc més que dir que animar-los, evidentment, que vostés continuen amb el seu treball, però que açò ho hem d'agafar de la mà, perquè crec que no és competència ciutadana, sinó que és de les administracions públiques, precisament, donar solució a un problema de salut, de patrimoni, però sobretot també de benestar i de manteniment del nucli històric, que sempre estem parlant d'eixa despoblació dels nuclis històrics.
I, evidentment, si no s'actua és normal que la gent busque altres llocs més còmodes per a viure.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyoria.

Escoltarem tots els grups parlamentaris i vostés fan una contestació conjunta.

Ara, en nom del Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana, té la paraula la il·lustrada diputada Ángeles Criado.

La senyora Criado Gonzálbez:

Buenos días.

Desde Vox consideramos imprescindible que se solucione este problema, por cuatro razones.

Primero, porque es un tema de salud para los ciudadanos.

En segundo lugar, porque no podemos permitir, como señala el informe de la Sindicatura de Cuentas, que se pierda un 80 % del agua desde Bellús a Játiva.
El agua es un recurso de todos los españoles y se debe asegurar que llegue a todos los rincones de la nación mediante la interconexión de todas las cuencas.
Para ello, desde Vox apostamos por diseñar un plan hidrológico nacional bajo los principios de solidaridad y bien común.

En tercer lugar, si existe una sentencia firme, se debe cumplir y responder.

Y, en cuarto lugar, hay que cuidar a nuestros ciudadanos, y más en algo tan esencial como es el agua, y más cuando los ciudadanos están pagando impuestos y se les tiene que dar como contraprestación unos servicios dignos.

Tal y como usted nos ha relatado, las estructuras de las conducciones son muy anticuadas y existen filtraciones.
¿Cuántos años llevan peleando por esta causa?
Queremos saber también si han obtenido respuesta o algún plan por parte del ayuntamiento.

Según hemos leído, en el ayuntamiento se ha propuesto, por varios grupos políticos, que se debería elaborar un plan de actuación plurianual durante el primer semestre del 2022 para la renovación de toda la red de distribución de aguas potables y desagües de la ciudad, dando prioridad al casco antiguo.
Queríamos saber en qué situación está ese plan de actuación plurianual y qué coste tendría la renovación de esas conducciones, si lo saben.

Finalmente, saber si se ha reflejado en el presupuesto de la corporación.

Según hemos leído, desde la plataforma de vecinos del casco antiguo de Játiva se han dado a conocer los resultados de la analítica sobre el agua de la red pública.
¿Nos puede decir qué medidas se han tomado desde el Ayuntamiento de Játiva?

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyoria.

Escoltarem ara, en nom del Grup Parlamentari Ciudadanos, la il·lustre diputada Rosa Menor.
Quan vosté vullga.

La senyora Menor Lucas:

Gracias, presidente.

En primer lugar, agradecerle, señora Vega, su presencia en esta comisión para poner en conocimiento esta problemática de calado para el municipio de Xàtiva.

Se trata de un asunto de una gran complejidad y relevancia, ya que, como ha manifestado, se han llegado a generar grandes infiltraciones de agua que han afectado a centenares de viviendas en el núcleo histórico.
Y me gustaría saber si ha habido alguna evolución desde que se presentó esta petición, hace ahora casi un año.

En este sentido, quiero preguntarle si ustedes alguna vez han llegado a reunirse con el alcalde, responsables del área correspondiente.
Usted ha dicho ya en su intervención que sí lo han hecho, pero a mí me gustaría saber si finalmente han llegado a consensuar algún acuerdo, que nos lo explicara un poco mejor.

Y por último, como han hecho otros grupos, me gustaría saber qué acciones creen ustedes que podemos impulsar desde esta comisión para dar solución a esta problemática en Xàtiva.

Muchas gracias, presidente.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyoria.

Continuarem amb la posició que farà, en nom del Grup Parlamentari Compromís, l'il·lustre diputat Jesús Pla.

El senyor Pla Herrero:

Moltes gràcies, president.

I moltes gràcies a la plataforma, no sols per haver comparegut ací, sinó pel treball que estan fent envers el nucli antic de Xàtiva.
El problema dels nuclis antics dels nostres pobles i ciutats és un problema que, tenint una plataforma que s'ocupa i es preocupa d'això, pense que té més fàcil solució.

El problema del subministrament o del cicle l'hidràulic, els que hem tingut responsabilitats municipals, sabem que, evidentment, no és sols de Xàtiva, però sí que en Xàtiva sé, em consta, que la plataforma porta molt de temps per intentar solucionar-lo.
Jo em pregunte, i els pregunte…, jo recorde de la meua etapa municipal que, tant per part de la diputació com per part de la Generalitat, n'hi han subvencions específicament per al cicle hidràulic.
Jo ho dic perquè, com els deia, en tots els municipis es dona eixe problema.
I t'aculls a eixes subvencions i de manera periòdica, anualment, a trams, es va substituint el fibrociment, el plom, que és el que es gastava en els anys cinquanta i seixanta, per conduccions d'ús alimentari, que és el que s'ha de fer.
No sé si la plataforma té coneixement que l'ajuntament s'haja acollit a eixe tipus de subvencions.

Per altra banda, també, i també ho recorde de la meua etapa municipal, és dir, en el rebut de l'aigua, els veïns, una part del que paguen és precisament per a renovar el circuit hidràulic.
No sé si la plataforma ho té quantificat i si eixos diners que recapten i que són finalistes, efectivament, s'utilitzen per això.

I, després, sé que des del punt de vista de la plataforma és difícil.
Ja veig que el treball que la plataforma ha fet és ingent, i sobretot una plataforma que es finançarà amb els fons dels seus mateixos participants.
Però sé que és una cosa que hauria de ser competència de l'ajuntament, evidentment.
Se li ha preguntat per altres grups: està quantificat quin és el cost de la renovació integral del cicle hidràulic en la ciutat de Xàtiva?
Periodificat, també, de quants anys podríem estar parlant?
Sé que és una cosa que correspondria als tècnics municipals, però entenc també que des de la plataforma s'haurà estudiat això.

I, per últim, entenc que esta comissió s'ha de posar a disposició de la ciutadania, efectivament, tot allò que siga competència d'ella.
I, si no és competència d'ella, intentar d'alguna manera, que jo crec, pel caràcter i per l'explosió que heu fet, que és absolutament constructiva, que d'alguna manera les administracions intentem acostar la problemàtica dels ciutadans i intentar solucionar-la.
I pense que intervencions com esta són, efectivament, com deia la companya Estefanía, són el que posa en valor aquesta comissió.
I, per tant, a la seua disposició.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyoria.

Escoltarem seguidament la visió, la posició del Grup Parlamentari Popular, expressada per la il·lustre diputada María Luisa Mezquita.

Quan vosté vullga.

La senyora Mezquita Juan:

Gràcies, president.

Señora Vera, señor Cuñat, bienvenidos a esta comisión.

Gracias por detallarnos de forma tan clara y evidente cuál es la problemática del municipio de Xàtiva.

Problemática, que me sumo a la preocupación que ustedes nos han trasladado, porque de verdad que todo lo que nos han contado, a mi entender, es de extrema gravedad, porque afecta a diferentes ámbitos.
Uno, hablábamos del tema de las altas concentraciones de plomo y amianto.
Yo creo que eso es una cuestión de salud pública que debe abordarse de una forma prioritaria, por lo que conlleva, es decir, esa peligrosidad de esas concentraciones de materiales altamente tóxicos, altamente peligrosos para toda la ciudadanía.

Darles las gracias por su iniciativa, porque de su bolsillo, lo estaban comentando, que han costeado estos informes, porque nos hace de alguna manera… Es visible, visibilizar realmente la problemática, que no estamos hablando de algo meramente residual, no, no, sino que estamos viendo que hay unas altas concentraciones, altas, más bien altísimas, que además perduran en el tiempo.
Esta es la cuestión más importante, esa perdurabilidad en el tiempo, porque ustedes se pusieron en movimiento, pero seguramente esta problemática vendría de tiempo atrás.

Tema de salud pública, como hemos dicho, luego, es un tema ecológico, por lo que compete a esa pérdida de caudal que no acaba llegando.
Esto, a día de hoy, ante la escasez de agua que estamos sumidos todo nuestro territorio, yo creo que es una cuestión también de sumísima gravedad.
Tema de patrimonio, por cuanto afecta a lo que es viviendas declaradas Bien de Interés Cultural.
En este sentido, me gustaría preguntarles si ustedes tienen constancia de las viviendas que podrían estar afectadas, de estas declaradas Bien de Interés Cultural, y, sobre todo, también el número de familias afectadas a este respecto, porque, claro, no es lo mismo afectar a cuatro o cinco personas, que estamos hablando de que esta problemática repercute en toda la población o en muchísima población.

Luego, por otra parte, también está la peligrosidad del propio pozo San José, que ustedes han comentado el tema de filtraciones, pero mi pregunta es: ¿les consta a ustedes que puede haber mayor peligro aparte de las filtraciones de agua?
Es decir, esas grietas, esas filtraciones se producen porque hay unas grietas, hay un deterioro, ¿corre peligro ese pozo de, de alguna manera, reventar?
O si tienen alguna constancia de las continuas reparaciones que están suponiendo.
Me gustaría también saber si tienen ustedes el acumulativo de lo que es el coste de todas esas reparaciones y, a raíz de lo que ha comentado mi compañero de Compromís, si sabemos más o menos lo que costaría el plan hidráulico, pero ya también sabemos todo lo que ya han gastado, es la incoherencia de decir: oiga, es que con todo lo que ya llevan ustedes gastado sin solucionar nada, es que ya tendríamos una red renovada.

Y ya, por último, por acabar, la repercusión de no tener ese plan que ustedes proponían, que me parece lo más lógico, ese plan, ¿qué repercusión creen ustedes que ha podido tener a nivel de conseguir ayudas, subvenciones?
Porque del ámbito europeo han llegado muchas ayudas, pero, claro, para poder justificar esas ayudas, uno tiene que tener un plan.
Si no lo tiene, entonces, también, esa repercusión que se haya podido perder el municipio de Xàtiva por no disponer de un plan y poder acceder a ayudas y subvenciones.
Si ustedes, de alguna manera, podrían tener alguna cuantificación del tema, porque así también nos daría una visión global de lo fácil que puede ser llegar a solucionar las cosas y a veces lo difícil que lo ponemos las administraciones.

Y, por nuestra parte, simplemente decirles que todo lo que esté en nuestras manos, dentro de nuestras competencias, que tienen nuestro respaldo y nuestro apoyo, y en lo que podamos les ayudaremos.

Muchísimas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyoria.

Passarem a escoltar ja, finalment, la posició del Grup Parlamentari Socialista, que exposarà l'il·lustre diputat Michel Montaner.

Quan vosté vullga, senyoria.

El senyor Montaner Berbel:

Muchas gracias, president.

Gracias por su comparecencia, señor Cuñat, señora Vera, en representación de la plataforma Casc Antic Digne i Viu, de Xàtiva, para tratar un tema tan importante como es la gestión de la calidad del agua para consumo humano.

Hay infinidad de casuísticas y problemáticas en todo lo relacionado con el sistema de abastecimiento público de las redes de agua.
Se trata de un asunto público de gran relevancia y que está íntimamente, y a través de la historia, ligado a la salud de nuestras ciudades y pueblos.
De modo que, a través de los tiempos que tenemos noticia, desde la ingeniería hidráulica de la época de los romanos, por ejemplo, conocemos la importancia del buen mantenimiento de la red de distribución del agua como posible foco de problemas de salud pública, como transmisión de enfermedades.
Como sociedad avanzada, reunimos actualmente infinidad de recursos de vigilancia para detectar cualquier anomalía en el consumo humano de agua.
Y los sistemas públicos de vigilancia están en permanente avance de los mejores sistemas y tecnología para atajar problemáticas y prevenir futuras.

En concreto, con esta petición, desde mi grupo parlamentario, queremos destacar que, de forma general, las redes de abastecimiento de agua tienen un exhaustivo sistema de control realizado por salud pública, dentro del programa de vigilancia de aguas del consumo humano.
Por tanto, se realizan inspecciones programadas con toma de muestras de red de forma sistematizada y rigurosa.
Se vienen observando en los históricos de vigilancia que los parámetros están dentro de los límites del Real decreto 140/2003, que, como saben sus señorías, es el marco que establece los criterios sanitarios de la calidad del agua de consumo humano.

También en Xàtiva se está dentro de los parámetros.
Señora Vera, señor Cuñat, nos consta que se vigila la calidad de la red y se han hecho los análisis pertinentes.
Las muestras tomadas en el laboratorio para determinar posibles arrojan datos positivos de que están dentro de los parámetros sanitarios que establece la normativa.
Está todo constatado por el director general de salud pública, Julio Máñez, en su reciente informe del mes pasado, donde se incide en que el agua de la red es apta para el consumo humano.
En dicho informe del 24 de enero del 2023, se dice que, dentro de las actuaciones realizadas, se toman muestras y en ningún caso se superan los niveles paramétricos.
Además, en las muestras adicionales que se tomaron el 19 de octubre pasado, en las tres fuentes públicas, se las voy a denominar, calle San Doménech, plaza del Om y calle San Vicente.
Los parámetros están dentro de los límites.
Así consta en el informe también.

Por otro lado, el propio ayuntamiento de Xàtiva, como máxima autoridad local, también está plenamente concernido para que el agua de los vecinos sea de la máxima calidad, como lo demuestra el desarrollo que viene haciendo de mejora del ciclo integral del agua de Xàtiva.
También, comentarles, supongo que ustedes lo sabrán, en uno de los plenarios del ajuntament, a la pregunta del alcalde, que preguntó a todos los grupos si había alguna duda en el consumo del agua de Xàtiva, ustedes saben que, por unanimidad, todos los grupos dijeron que el agua estaba apta para su consumo y que no había que alarmar.
Eso fue en el plenario.
Bien, también preguntarles si ustedes, supongo que sí, se habrán leído todos los informes, el informe también del Centro de Salud Pública de Xàtiva, también, donde indica absolutamente todas las preguntas que ustedes hicieron y todos los datos que se dieron, y donde se ve que el agua de Xàtiva es un agua de consumo.

Por lo tanto, sí que quiero reiterar su agradecimiento por vuestra comparecencia y muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyoria.

Una vegada han parlat tots els grups parlamentaris, farem una contestació de les qüestions que s'han plantejat, o el que vullguen aportar.

Sí, millor des del faristol.

Té la paraula el senyor Eduardo.
Posarem cinc minuts de referència.
Entre tres i cinc minuts, però, bé, en posarem cinc.

Quan vosté vullga.

El senyor Cuñat Forte:

Muchas gracias.

Voy a intentar responder de una manera un poco sintetizada a todas las cuestiones que se han planteado por parte de los grupos parlamentarios, a los que agradezco su intervención.

En primer lugar, el tema de las analíticas.
Yo querría plantear si alguno de nosotros, los aquí presentes, estaría dispuesto a afirmar que consumir agua con cualquier concentración de plomo, sea cual sea, por mínima que sea, es inocua para la salud de las personas.
Sobre todo, si nos referimos a poblaciones más vulnerables, niños, mujeres, embarazadas, lactantes, personas mayores.
Si seríamos capaces de afirmar eso, sobre todo atendiendo a que, desde la Organización Mundial de la Salud, se especifica absolutamente todo lo contrario.
Ninguna concentración de plomo es inocua para la salud de las personas.
Por lo tanto, ese tipo de concentraciones deben estar absolutamente eliminados del agua de consumo de nuestros grifos.
Es cierto que hemos solicitado al área de salud pública, al Ayuntamiento de Xàtiva, en reiteradas ocasiones, las analíticas, los resultados de las analíticas.
No, no lo hemos podido consultar porque no se nos han aportado nunca.

Pero lo que quisiéramos dejar claro es que la iniciativa que la plataforma ha tomado, una de ellas, que es el tema de las analíticas, de realizar estas tandas de analíticas, no van orientados a cuestionar la potabilidad del agua dentro de los parámetros marcados por salud pública.
Esos parámetros, sabe usted, sabemos todos, que son variables a lo largo del tiempo.
De hecho, está sobre la mesa de nuevo que la actual concentración de 10 microgramos por litro va a ser trasladada, se está planteando reducirlo a la mitad, a 5 microgramos por litro.
Pero, en cualquier caso, ninguna concentración es, digamos, inocua para la salud de las personas, sobre todo además atendiendo a estudios e informes médicos, que establecen que incluso el 62,5 % de las oligofrenias de origen desconocido en niños son atribuibles al contacto, a la ingestión de agua con diferentes concentraciones de plomo, aunque estén dentro de los límites marcados por los organismos de salud pública.

Por tanto, nosotros esas analíticas las hacemos precisamente para rebatir lo que continuamente, en los últimos años, hemos venido escuchando de nuestra administración local, y es la negativa taxativa de que en la red de distribución de aguas potables en Xàtiva haya fibrocemento y plomo.
Eso que es una realidad absolutamente irrefutable es continuamente negada por el gobierno municipal.
En consecuencia, digamos el kit de la cuestión era demostrar que eso no es así, por eso hacemos estas analíticas.
Aguas que transcurren por cantidad de canalizaciones de fibrocemento y plomo lógicamente arrastran ese tipo de sedimentos, que luego van a nuestros grifos.

Nadie ha cuestionado…, y eso hemos emplazado al gobierno municipal a que nos diga quién de la plataforma en algún momento ha cuestionado la potabilidad del agua en relación con los parámetros establecidos por salud pública.
Eso no está cuestionado; sí sobre la calidad del agua que tomamos en Xàtiva.
Esa es otra cuestión diferente, porque podemos estar dentro de los parámetros, pero en la línea de lo que marca la Organización Mundial de la Salud, tenemos una ingestión de plomo que para nada debe estar en nuestras vidas.

Se nos habla de la sentencia judicial, nos pedía un poquito de ampliación sobre la sentencia judicial.
Efectivamente, hubo una sentencia judicial en julio del 2020.
En ese momento transcurren unos meses…, una sentencia judicial firme, condenatoria al Ayuntamiento de Xàtiva -por cierto, el gobierno municipal negó reiteradamente que estaba condenado por esta sentencia judicial-, que le exigía la reparación de la red de distribución de aguas para que dejara de producir filtraciones en el domicilio de la persona que hizo esta denuncia.

La instrucción del procedimiento duró cinco años, desde el 2015 hasta el 2020.
Los procedimientos son públicos, podemos consultarlos.
En esos cinco años el gobierno municipal echando balones fuera, eludiendo su responsabilidad sobre la situación de este servicio público y, bueno, y la situación de filtraciones, humedades, inundaciones puntuales en nuestras viviendas ocasionadas por esta mala disposición de nuestra red de distribución de aguas ha sido continua durante todo este tiempo.

Tras la sentencia judicial, y transcurridos meses que el ayuntamiento no cumplía esta sentencia condenatoria, es cuando realmente eso impulsa a la plataforma a organizarse en campañas de pancartas en los balcones, difundir el problema en prensa, en radio, en televisión, concentraciones y manifestaciones en la puerta del ayuntamiento hasta el agosto del 2022.
Transcurrieron dos años para que el ayuntamiento moviera ficha en este sentido.

Se hizo una intervención en el depósito municipal de Sant Josep, que es uno de los depósitos municipales de agua que está en la parte alta de la ciudad y que provocaba todos estos problemas…, parte de estos problemas.
Y, bueno, veremos si esas actuaciones han sido correctas o no, porque desde luego hoy por hoy las humedades, filtraciones e inundaciones puntuales en nuestras viviendas continúan existiendo.
Y eso acarrea una serie de problemas de salud, de confort, desde luego de un deterioro importantísimo de este servicio público tan esencial.

Nosotros entendemos que este es un problema transversal, este no es un problema de partidos políticos.
Este es un problema de política con mayúscula, y estos problemas transversales los tenemos que resolver con un consenso de todas las fuerzas políticas.
Esa era la cuestión a la hora de presentar la moción en el ayuntamiento.
Esta moción tiene una historia previa y responde a otra cuestión de si el ayuntamiento, el gobierno municipal en este caso, ha atendido a la ciudadanía.

En el mes de diciembre del 2021, tras un año y pico de manifestaciones, de denuncias, de divulgar el problema, etcétera, el gobierno municipal nos convoca.
Tuvimos una serie de reuniones, llegamos a consensuar un documento de acuerdo político para elaborar un plan de renovación integral de la red de distribución de aguas.
Una vez nos levantamos de la mesa al finalizar estas reuniones, a los dos días recibo una llamada del concejal responsable del ciclo hidráulico: «No vamos a firmar este documento».
La llamada duró quince segundos, colgó el teléfono y a partir de ahí no sabemos nada más.

Prácticamente ese documento consensuado en aquel momento con representantes del gobierno municipal es lo que nosotros trasladamos a esta moción que presentamos en marzo del 2022 en plenario.
Presentamos a través de un grupo municipal de la oposición esta moción, que fue apoyada por Xàtiva Unida, por el Partido Popular, por Ciudadanos.
Es decir, por el resto de grupos políticos que no están en el gobierno municipal, y fue rechazada con los votos, como ha dicho mi compañera, con los votos del partido en el gobierno y una concejal tránsfuga que apoya; 10 a 10 el resultado.

¿A qué se refería esta moción?
Pues sencillamente a lo que nosotros consideramos que es…, ahí la tienen, en la documentación que les hemos presentado.
Yo creo que es un documento tan sencillo y tan simple que lo único que estábamos…

El senyor president:

Finalitze quan puga.
Finalitze, perquè tenen la moció en les carpetes que han entregat.

El senyor Cuñat Forte:

Simplemente, lo que quería decirles es eso, que la moción lo que hace es proponer consenso, proponer un plan respaldado por un presupuesto creíble y con unos plazos determinados, y que la ciudadanía sepa que se está trabajando y se está trabajando de una manera ordenada.

Porque, desde luego, lo que se está haciendo hasta el momento, esta política de pegotes…, efectivamente, no sabemos cuál es el coste de lo que ha supuesto este tipo de intervenciones, pero realmente es un dinero absolutamente tirado a la basura porque no se está abordando el problema en su origen, no se está abordando el problema de la renovación integral de la red.
Entonces, esto va a seguir reventando.
Porque si calculan ustedes, mirando ese documento del Google Maps, las 214 incidencias que hay planteadas ahí en los dos años, es que prácticamente salimos a un reventón cada dos o tres días.
Es una verdadera locura.

¿El coste de lo que puede suponer esto?
Pues bueno, hay un grupo político que presentó un proyecto, un presupuesto, pero realmente nosotros somos ciudadanos de a pie.
Eso, efectivamente, debería corresponder a la administración local el ponerlo en manos de un despacho de arquitectos o de ingenieros especializados que hicieran una planificación y que dijeran cuánto nos va a costar esto.
Nosotros miramos con mucha envidia ciudades cercanas del mismo rango de población que Xàtiva, o menores o mayores, que se han puesto manos a la obra.

El senyor president:

Sí…

El senyor Cuñat Forte:

Se podría, pues eso…

El senyor president:

És que passen ja seis minutos de los cinco…

El senyor Cuñat Forte:

Perdón.

Nada, pues básicamente eso, mirando los costes pues no lo sabemos, pero el coste realmente no es lo que importa, siendo importante; lo importante es que sepamos que hay una planificación y que esa planificación se va ejecutando en unos plazos, pues bueno, adecuados.

Sí, debería el gobierno municipal acceder a las subvenciones que hay.
¿Saben ustedes en qué lugar quedó en el baremo Xàtiva en el plan Conviure, con cantidades presupuestarias destinadas, precisamente, a solucionar esta problemática?
En último lugar.
¿Por qué?
Porque no están, digamos, nuestras peticiones engarzadas en una planificación, en un plan de trabajo.
Entonces, las cosas se hacen como se hacen y luego los resultados son los que son.

El senyor president:

Sí, he de tallar-lo ja perquè…

El senyor Cuñat Forte:

Muchísimas gracias.

El senyor president:

Muchas gracias.

El senyor Cuñat Forte:

Sé que me he pasado…

El senyor president:

Sí, sí, esto en el pleno de Les Corts no ho tolerem, però bé, ací sí.

El senyor Cuñat Forte:

De acuerdo, muchas gracias.

El senyor president:

Senyories, jo crec que el tema està suficientment debatut.
Tenen tota la documentació a la seua disposició i, a partir d'ahí, seran els grups parlamentaris els que faran el que consideren oportú.

Si els sembla bé, passaríem al segon punt de l'ordre del dia, perquè este punt no té votacions.
D'acord?
Doncs passem al punt…, agraïm molt a Amparo Vega i a Eduardo Cunyat l'exposició extensa que ens han fet d'una problemàtica de la ciutat de Xàtiva, una vila real.
I els agraïm molt la seua exposició i, a partir d'ara, ja són els grups parlamentaris els que prendran, si consideren oportú, algun tipus d'iniciativa.

Proposta de resolució sobre les reivindicacions del personal de la funció administrativa de les institucions sanitàries, presentada davant la Comissió de Peticions pel Grup Parlamentari Unides Podem (RE número 56.
219, BOCV número 302).
Debat i votació

El senyor president:

El punt quart, senyories, és debat i votació de la proposta de resolució sobre les reivindicacions del personal de la funció administrativa de les institucions sanitàries, presentada en la Comissió de peticions pel Grup Parlamentari Unides Podem.

Defensa la proposta de resolució el Grup Parlamentari Unides Podem.
Té la paraula la il·lustre diputada Estefania Blanes.

La senyora Blanes León:

Sí.

Moltes gràcies, president.

Hem de dir que hui també venia, en un primer punt, l'informe que es va demanar a la conselleria.
L'hem estudiat en profunditat i entenem que, després de vore aquest informe, aquesta proposta de resolució continua tenint total vigència.

Per què?
Perquè cadascun dels punts, precisament, de la proposta de resolució entenem que encara estan pendents de resoldre, encara que l'informe no aporta realment quines poden ser les solucions…, algunes d'elles sí que les planteja, que estan sobre la taula, però entenem que aquesta moció pot, precisament, incidir en quins haurien de ser, bé, els passos a seguir.
I, sobretot, quines són les problemàtiques que entenen i que venen patint durant dècades els administratius de la secció de sanitat.

En aquest informe, no s'ha…, bé, entenem que este informe, precisament, ho reconeix, que allò que es demana, que s'actualitzen les funcions del personal administratiu en les institucions sanitàries, l'única referència que fa és de 1971.
Per tant, estem parlant d'unes funcions venen definides…, que són unes funcions preconstitucionals, podem dir.
I, a banda d'això, per descomptat, qui no pot entendre que, evidentment, la funció pública i qualsevol tipus de treball ha canviat i molt des de l'any 1971 fins a hui dia.

El personal auxiliar administratiu i el personal administratiu realitza funcions d'una major categoria.
En una part es reconeix al mateix informe, però, parlant amb el col·lectiu, entenen que…, el problema inclús que veuen és que hi ha un desconeiximent real de les funcions que fan, perquè sembla que l'informe es centra en el que és l'atenció primària, però aquestos administratius i auxiliars administratius fan moltes més funcions que no soles des de l'atenció primària.

Per què?
Perquè fa referència al fet que aquest personal, el seu volum de treball es fonamenta o es centra en les agendes o en donar cites als pacients i, evidentment, el seu treball va molt més enllà.
Per què?
Perquè de la funció pública és un percentatge menor que inclús de les especialitats.
Per tant, aquest personal gestiona nòmines, gestiona contractacions, gestiona cites, però gestiona moltíssimes més qüestions que no soles les que es detallen a l'informe.

També les ràtios de cada una de les categories entenem que no es corresponen com he dit a eixes necessitats del servei, que pot ser que siga per eixa falta de coneixement de les funcions, que no venen definides, i que ahí pot ser eixe problema.
Els mateixos treballadors detecten que falten grups C1, A2 i A1 per a fer eixes funcions i que és indispensable augmentar, precisament, el personal, i que estiga garantit d'una gestió directa una sanitat pública de qualitat, també en el sector administratiu.

És necessari, per tant, garantir eixa no externalització de la plantilla i, per tant, ve arreplegat en esta moció que presentem.
I, encara que reconeixem que evidentment s'han fet molts avanços, pensem que no és suficient, ja que cal actualitzar, com bé dic, les funcions del personal, a fi també d'acabar amb la precarietat d'eixe treball no reconegut que fan dia a dia els funcionaris.

El mateix informe reconeix, com bé dic, funcions que no estan actualitzades, i també, com diu, s'està elaborant la descripció…, no s'ha fet una descripció de llocs de treball tipus.
També hem de dir que després d'aquesta tramitació, inclús de la petició, es va presentar una esmena botànica als objectius dels pressupostos generals de la Comunitat Valenciana per a 2023, en els que s'avança, precisament, en la millora aquesta.
Planteja com a objectius establir la concordança de les funcions i les retribucions del personal auxiliar administratiu a través d'una reconversió a personal estatutari.
Per tant, entenem que ahí ja es va fer un pas important, que era necessari fer.

Però, ni tan sols, i això també ho diu l'informe, ni en el pla d'ordenació de recursos humans de 2021-2022, ni tampoc ara mateix en l'actual, es dona solució a aquest problema.
És cert, i així ens ho reconeixen també els treballadors, que per primera vegada sí que està damunt de la taula de la negociació entre sindicats precisament aquesta problemàtica, però aquesta moció pot servir, precisament per a incidir, que açò no pot esperar i que s'ha de donar una solució com més prompte possible.

Per tant, hem de plantejar-nos un poc si estem d'acord que les funcions del personal administratiu o no es regularitzen, que es pose fi a eixa precarietat.
I, per tant, entenem que si és així i totes treballem per açò, doncs que aquesta proposta no hauria de suposar cap tipus d'impediment perquè isca endavant.
Entenem que és el moment, precisament, d'oportunitat, perquè s'està treballant el pla d'ordenació de recursos humans i és el moment de plantejar-ho.
I pensem que és necessari actuar sobretot pel que diem, perquè s'estan produint situacions laborals irregulars o injustes per als treballadors.

Totes les administracions públiques tenen definides, precisament, les funcions i les responsabilitats de cada categoria, i no és així en el cas dels administratius en sanitat.
Auxiliars administratius, com bé deia, estan fent funcions de grups superiors i que, com que no estan definides, no es pot reclamar la seua categoria o la seua retribució.

Simplement per posar algunes dades, de C2 ocupen el 84 % de tot el personal administratiu, tan sols el 35 % de les places que es van oferir per a promoció interna són per als grups C1, A2 i A1, i entre 2017 i 2019 es va convocar estabilització de la temporalitat i només es van oferir 91 places de C1, A2 i A1.
Hem de dir que estem parlant de 3.
400 persones en plantilla de personal administratiu sanitari de la Generalitat.
Per tant, és un volum important del cos funcionarial que pensem que ha de donar-se-li una resposta.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyories.

Cap grup parlamentari ha presentat esmenes, i es pot obrir o no els grups que ho desitgen…, fixar posició sobre esta proposta de resolució.
I, si no, passaríem a votació.

Algun grup demana la paraula?
Sí?
Doncs comencem de…, sí?
Doncs…, Vox, comencem primer pel grup Vox Comunidad Valenciana.
Tenen un màxim de tres minuts.

La senyora Criado Gonzálbez:

Llevan ocho años en el gobierno de la Comunidad Valenciana y han tenido tiempo más que suficiente para dar una solución a estas reivindicaciones tan justas del personal administrativo en instituciones sanitarias.

Por supuesto que estamos de acuerdo con estas peticiones, pero no con su propuesta de resolución.
Estamos de acuerdo con definir, aclarar y determinar las funciones propias de cada categoría del grupo profesional de personal de la función administrativa de las instituciones sanitarias, adscrito a la conselleria de sanidad.
Estamos de acuerdo en adaptar la categoría profesional de cada plaza a las funciones realmente realizadas según el centro, la unidad y el servicio al que pertenezca cada profesional.
Y estamos de acuerdo en detallar qué ratio de profesionales de cada una de las categorías profesionales debe tener cada servicio o unidad administrativa, centro de trabajo, hospital o centro de salud.
Es puro sentido común.

Hemos hablado con personal administrativo para conocer la problemática.
Un auxiliar administrativo debería hacer lo que un administrativo le diga.
Por ejemplo, teclear un escrito que le pasan, no redactarlo él.
Al igual que un auxiliar judicial hace lo que le dice el oficial, que asume una serie de trabajos que no corresponden al auxiliar, y por ello también su sueldo es mayor.

Lo que ocurre en la sanidad, según hemos podido comentar con personal administrativo en hospitales, los auxiliares no tienen un administrativo que los dirija en sanidad, sino que hacen lo que los médicos le dicen directamente: atienden al teléfono, dan citas, programan quirófanos con fecha y pacientes, asumiendo una serie de responsabilidades que no les corresponden por el supuesto trabajo, como, por ejemplo, si no se marca la casilla «ayunas» y el paciente come antes de una operación y hay que posponerla, siendo responsabilidad del auxiliar administrativo.
Al no tener un compañero superior en la administración, hacen todo, incluso lo que no les correspondería hacer.

Hablando con administrativos que trabajan en el Hospital General de Valencia, nos han dicho que en la UDCA y en el SAIP, en la dirección económica o de contratación, hay administrativos superiores, pero no los hay en todos los departamentos de los hospitales, como, por ejemplo, psiquiatría, cirugía vascular, neurología, alergología, donde habiendo un único administrativo y, por tanto, no sanitario del departamento, debe hacer lo que le pidan los médicos.

Respecto al punto 4 y 5, no estamos de acuerdo.
El 4, la administración está sobredimensionada y no podemos engrandecerla más.
Ustedes dicen que van a aumentar significativamente en proporción a otras administraciones.
O sea, las cosas se hacen así, a voleo, hala, significativamente en proporción a otras.
Pues mire, no.
El dinero ustedes piensan que no es de nadie; pues sí, es de los ciudadanos y no se puede malgastar.
Está sobredimensionada la administración, no se debe engrandecer más con la deuda que ya tenemos en la Comunidad Valenciana, que es líder en España.
Lo que hay que hacer es gestionar eficientemente los recursos y el dinero de los ciudadanos, y reestructurar la administración con un estudio previo.

Respecto al punto 5, la externalización, no podemos estar de acuerdo con la no externalización bajo ninguna circunstancia, puesto que puede haber situaciones concretas en las que se les puede dar un mejor servicio a los ciudadanos en temas de sanidad mediante la externalización.

Señorías, estando en el gobierno de la Comunidad Valenciana, no nos vengan a estas alturas con esta propuesta de resolución al final de la legislatura.
Han tenido tiempo más que suficiente para arreglar este problema con que se encuentra el personal administrativo en los centros sanitarios.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyoria.

Escoltarem ara la posició del Grup Parlamentari Ciudadanos, que serà fixada per la il·lustre diputada Rosa Menor.

La senyora Menor Lucas:

Gracias, presidente.

En primer lugar, quiero destacar que desde mi grupo parlamentario compartimos la preocupación que muestra el grupo Unides Podem sobre las reivindicaciones del personal de la función administrativa en las instituciones sanitarias.
Las compartimos porque consideramos necesaria la definición y correcta determinación de las funciones de cada categoría profesional que debe cumplir con base a sus propias competencias.

En este sentido, y como bien indican en su moción de la comisión, esta situación, unida a la falta patente de plazas de personal para llevar a cabo toda la gestión administrativa de la sanidad pública en toda la Comunidad Valenciana, está poniendo en riesgo la salud laboral, afectando a la salud mental del colectivo.
Y, por desgracia, es una situación que no afecta únicamente a este colectivo, sino que, por ejemplo, afecta también a los sanitarios valencianos por falta de personal o al colectivo de docentes.

En referencia a la salud mental, la semana pasada aprobamos en pleno, de manera conjunta, una proposición no de ley que ponía de manifiesto los riesgos mentales en los entornos laborales.
Todas estas variables que recoge la PNL son caldo de cultivo para generar un ambiente de trabajo poco estable y desencadenante de dolencias mentales emocionales, como es el estrés o la ansiedad.
Y es que el estrés se ha convertido en el segundo problema de salud más frecuente entre los trabajadores, según el Eurostat.

Por otro lado, y en relación con su propuesta de resolución, decirles que estamos a favor de los cuatro primeros puntos que recoge su propuesta, pero no podemos decir lo mismo del punto 5, que recoge no externalizar bajo ninguna circunstancia la plantilla del personal administrativo de las instituciones sanitarias adscrito a la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública.
Y no podemos estar de acuerdo porque una afirmación así puede, en alguna situación, comprometer la estabilidad y el buen funcionamiento de este servicio administrativo.
Es evidente que en una situación normal no se debería externalizar, pero en situaciones excepcionales, que se requiera de un extra de personal de una manera urgente o temporal, no podemos limitarnos de este modo a no poder externalizar una parte de este servicio.

Gracias, presidente.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyoria.

Coneixerem ara la posició del Grup Parlamentari Compromís.

El senyor Pla Herrero:

Gràcies, president.

Simplement per anunciar que anem a recolzar esta proposta d'Unides Podem.

En primer lloc, i quant als primers punts de la proposta, perquè és una qüestió de seguretat jurídica, de seguretat jurídica dels treballadors; han de conéixer quines són les seues funcions.
I també de seguretat jurídica de l'empresari, perquè ha de saber també que és el que pot demanar a eixe treballador o no, i si li demana a través de la mobilitat funcional unes tasques d'una categoria superior remunerar-les com a tal.
Per tant, és una qüestió d'absoluta lògica i que anem a recolzar.

S'ha comentat ací el tema de l'augment de les places.
Jo no sé com es pot compaginar dir que no n'hi han places suficients d'administratiu en determinats serveis i que no s'augmenten les places.
Per a mi és una cosa absolutament irresoluble.
Evidentment que s'han d'augmentar les places, perquè el que necessitem és donar un bon servei als ciutadans.

I, evidentment, entenem que el tema de la no externalització del servei és per l'aposta de la sanitat pública.
Perquè este servei és un servei sanitari administratiu, però sanitari, i nosaltres també creiem que la sanitat ha de ser pública, universal i, per tant, anem a recolzar tots els punts.

Sabem també, per l'informe de la conselleria, que s'està treballant en totes estes qüestions, en un pla d'ordenació de recursos humans que consta en l'informe.
S'ha constituït un grup de treball en què estan representades les organitzacions sindicals, precisament, per a l'elaboració dels descriptors de llocs de treball.
N'hi ha previsions d'un calendari de negociacions amb la mesa sectorial de sanitat per a abordar procediments específics de places d'auxiliars administratius i hi ha un procés convocat…, se'ns comenta que està suspés, imaginem per algun recurs judicial, però s'està treballant en estes finalitats.

Per tant, nosaltres, si esta moció servix per espentar el que la conselleria ja diu que està fent i que, efectivament, entenem que és aixina, anem a donar-li suport.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyoria.

Escoltarem ara, del Grup Parlamentari Popular, la posició que expressarà la il·lustre diputada María Luisa Mezquita.
Quan vosté vullga.

La senyora Mezquita Juan:

Gràcies, president.

Vaya por delante que, en la pasada comisión celebrada el 13 de diciembre, mi grupo parlamentario propuso que compareciera la asociación Funció Administrativa en Sanitat Pública, porque entendemos que la función principal de esta comisión es justamente eso, dar voz a los ciudadanos, a las asociaciones que así lo soliciten y que puedan ser escuchados.
Pero sus socios de gobierno dijeron que no, que no había que escuchar a nadie.
De hecho, usted ya venía con esta moción lista para debatir, pero bueno, por tema de función de esta comisión no podía ser y ha tenido que esperar.

Le digo que ha tenido que esperar porque me resulta muy curioso que esta moción la lleva registrada desde junio de 2022.
Es decir, se ha tenido que esperar hasta diciembre, preparando la moción, para poderla presentar con la excusa de que sus socios de gobierno no la habían apoyado para que viniera la asociación para explicar realmente la problemática.
Lo que quiero decir es que ustedes han perdido ocho meses maravillosos para poderla debatir en el seno de la comisión con competencias estrictas en esta materia, que es lo más lógico.
Aquí estamos para escuchar a los vecinos y las asociaciones.
Y que usted ha tenido en el cajón esta moción para venir a debatirla en el seno menos apropiado, cuando tiene la posibilidad de presentarla en la comisión de sanidad.
Ocho meses han transcurrido.

Ya le digo, reivindicaciones, pues sí.
Habla la asociación de que se determinen de forma más clara las funciones a realizar por cada uno de los distintos grupos de titulación y las ratios de profesionales administrativos que deben prestar servicios en los centros sanitarios; que en las ofertas de empleo público se contemple el incremento de plazas de categorías superiores en número y ratio, equiparables al resto de administraciones públicas; que en la descripción de los puestos de trabajo tipo contenidas en el plan de ordenación de recursos humanos de la conselleria se ha priorizado al personal sanitario frente al administrativo, y esto lo consideran como un agravio, como un tratamiento residual a su entender.

Al fin y al cabo, son todas reivindicaciones lícitas, pero que deben ser atendidas desde el consenso.
Usted misma lo ha dicho, oiga, que ya se está trabajando.
La propia conselleria se lo ha dicho en el informe.
Ya estamos trabajando, estamos en fase de negociación con los agentes sociales en la elaboración de un nuevo plan de ordenación de recursos humanos.
Y tenemos previsto ya un calendario de negociaciones en la mesa sectorial de sanidad.
¿Qué problema tienen ustedes en que esto se consensue, que sean los principales actores los que lleguen a un consenso con la administración?

Ustedes pretenden aquí que con aprobar una moción se vaya a solucionar el problema, cuando tenemos constatación de que ustedes han aprobado PNL que a día de hoy todavía no se han llevado a cabo.
O sea, que ustedes dicen defender a unos, pero luego todo aquello que acuerdan ni lo cumplen ni lo dejan de cumplir.

Yo creo que ustedes aquí han venido con un fin, ya estamos a las puertas de las elecciones, y ustedes quieren marcar su terreno de alguna manera y decir: oiga, que aquí está mi grupo parlamentario, pues que defiende esto, y tal y que cual.
Pero es que hay que recordarles constantemente que ustedes son miembros del equipo de gobierno.
Entonces, muchas de las cuestiones que ustedes quieren debatir es que tienen otra trayectoria mucho más rápida, si lo que quieren es dar solución y agilidad a las problemáticas.

Así que esto (inoïble per raons tècniques) …

El senyor president:

Moltes gràcies, senyoria.

Escoltarem ja l'il·lustre diputat Michel Montaner, en nom del Grup Parlamentari Socialista.

El senyor Montaner Berbel:

Sí, muchas gracias, president.

En primer lugar, desde mi grupo queremos poner en valor la diligencia de la conselleria de sanidad en enviar el informe que se solicitó por esta comisión de peticiones en la pasada reunión.

En el informe se refleja claramente cómo el personal administrativo de los servicios públicos de salud está respondiendo a la organización y funcionamiento con los principios de eficacia, celeridad, economía y también el tema de la flexibilidad.
El personal está adecuado según su clasificación pertinente, y podría haber casos puntuales como el denunciado por la asociación de la Funció Administrativa en Sanitat Pública, según reconoce la propia conselleria en su informe.

Sin embargo, estaríamos ante algún caso puntual y estaría justificada la reconversión a grupo superior de algún puesto de auxiliar administrativo cuyas tareas comportaran un grado de complejidad mayor al exigido a la titulación con la que se accede a dicho grupo.
Se trataría de contados supuestos subsanables que por el natural interés de las direcciones económicas tienden a desaparecer, como lo demuestra el hecho de la existencia en todos los departamentos y centros no departamentales de plazas de técnicos, gestión y administrativos, e incluso jefaturas de servicios y de sección que reglamentariamente solo pueden ser ocupadas por grupo A1 y A2.

Y continúa explicando que, de hecho, la dinámica diaria implica la continua tramitación de reconversiones de puestos, a través de los cuales la plantilla va adaptándose a las nuevas necesidades.

Bien, desde mi grupo queremos incidir en todo lo recogido en este informe para dar cumplida respuesta a esta petición.
Así, según el decreto vigente que recoge el plan de ordenación de recursos humanos, es el marco para ir resolviendo estas situaciones.
Con la creación de los descriptores de puestos de trabajo tipo, se constituye como la herramienta para la dirección y gestión de los recursos humanos.
En estos equipos también hay representación de las organizaciones sindicales en la mesa sectorial de sanidad, con el objetivo de trabajar en estos descriptores y en el seguimiento que hace la propia comisión de seguimiento del plan de ordenación.

Bien, destacar, además, que la mesa sectorial ya ha fijado reuniones para abordar los procedimientos de promoción interna de plazas de auxiliar administrativo a administrativo, además de la enmienda que se ha comentado y que se incluyó en el presupuesto de sanitat, donde dice que: uno, adecuar la situación del personal auxiliar administrativo de la conselleria; dos, conseguir la concordancia entre las funciones efectuadas, el nombramiento formal y las retribuciones del personal auxiliar administrativo de conselleria.
Y tres, realizar el proceso de reconversión de plazas de personal estatutario fijo de auxiliar administrativo en personal administrativo a partir del proceso correspondiente.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyories.

Doncs, una vegada finalitzat el debat, correspon passar a votació, i jo crec que les posicions estan ja molt fixades.
És coneguda la proposta de resolució del Grup Parlamentari Unides Podem, registre d'entrada 56.
219, i anem a passar a votació.

Votem, senyories, esta proposta de resolució.
Vots a favor?
Unides Podem, Compromís i grup Socialista.
Abstencions?
Grup Ciudadanos, grup Popular i grup Vox Comunidad Valenciana.
Queda aprovada la proposta de resolució.

Debat i, si escau, aprovació de les propostes de tramitació de la petició presentada pel senyor Juan M.
Esquembre (RE número 60.
678)

El senyor president:

Passem, senyories, al següent punt, que és el punt cinqué: debat i, si escau, aprovació de les propostes de tramitació de la petició, registre d'entrada 60.
678, presentada per Juan María Esquembre.
Petició afectada per la declaració d'inconstitucionalitat de la suspensió de terminis i pròrrogues per exercir l'expropiació pregada pels propietaris d'immobles afectats pel Pla general d'ordenació urbana.

Tenim una sol·licitud de compareixença pel Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana; una altra sol·licitud de compareixença…, no, una sol·licitud de trasllat a l'administració competent del Grup Parlamentari Socialista; del Grup Parlamentari Unides Podem, trasllat a l'administració competent també.
I també, per part del Grup Parlamentari Popular, compareixença davant la comissió de peticions, traslladar l'expedient al Síndic Greuges i a l'administració competent, que és la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.

Com que el Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana ha proposat la compareixença, procedim a votar, en primer lloc, la compareixença a la pròxima sessió del senyor Juan María Esquembre.
I després, com que n'hi han diverses propostes, en compliment de la resolució 7 d'esta legislatura, encetarem les votacions per la proposta de compareixença.

Quin grup parlamentari està a favor de la compareixença del peticionari, Juan María Esquembre?
Vots a favor.
Grup Vox, Grup Parlamentari Popular i grup Ciudadanos.
Qui està en contra de la compareixença?
Grup Unides Podem, grup Compromís i grup socialista.
Per tant, no n'hi ha compareixença.

Per tant, passem a valorar les propostes dels grups parlamentaris socialista, popular i Unides Podem de trametre a l'administració competent perquè emeta un informe, com és habitual, en el termini d'un mes.

Anem a votar, en primer lloc, el trasllat de l'expedient al Síndic de Greuges i a la conselleria competent.
Vots a favor de traslladar l'expedient a la Sindicatura de Greuges i a la conselleria competent.
grup popular, grup Ciudadanos i grup Vox Comunidad Valenciana.
Vots en contra del trasllat a estos organismes.
Per tant, no es trasllada a estos organismes perquè n'hi ha una majoria del grup socialista, Compromís i Unides Podem.

La segona votació és qui vol…, qui està a favor que traslladem l'expedient a l'administració competent.
Vots a favor de traslladar a l'administració competent?
Per unanimitat dels grups parlamentaris, es traslladarà l'expedient a l'administració competent.

Debat i, si escau, aprovació de les propostes de tramitació de la petició presentada pel senyor Daniel Peña Jordana (RE número 63.
093)

El senyor president:

Passem al punt sisé, que és debat i, si escau, aprovació de la proposta de tramitació de petició, registre d'entrada 63.
093, presentada pel senyor Daniel Peña Jordana.
La petició, presentada pel senyor Daniel Peña, sol·licita que es resolga la situació de milers de consumidors i usuaris afectats pels defectes de fabricació de nombrosos vehicles dièsel.
Sobre esta petició, el Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana ha demanat la compareixença davant la comissió de peticions.
El Grup Parlamentari Unides Podem traslladar al Síndic de Greuges; el Grup Parlamentari Popular trasllat a l'administració competent.

Com que el Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana ha proposat la compareixença, procedim a votar primer la compareixença en la pròxima sessió.
Qui està a favor de la compareixença, en la pròxima sessió, del senyor Daniel Peña Jordana?
Vots a favor?
Vox Comunidad Valenciana i Ciudadanos.
Vots en contra?
Grup Popular, Unides Podem, Compromís i grup Socialista.
Per tant, no n'hi haurà compareixença.

I votaríem la proposta dels grups parlamentaris Popular i Unides Podem de transmetre la petició a l'administració competent i al Síndic de Greuges perquè emeta un informe… Bé, primer votarem el trasllat al Síndic de Greuges?
(Veus) A l'administració competent, perdó.

Doncs votem la sol·licitud d'enviar-ho a l'administració competent.
Vots a favor de traslladar l'expedient a l'administració competent?
Per unanimitat de tots els grups parlamentaris.
(Veus) Quina és l'administració competent?
(Veus) Els proponents són popular i Unides Podem.
(Veus) Al ministeri?
(Veus) Bé, al tractar-se de fabricació de vehicles de dièsel, però defectes, el que correspon a l'administració competent és el ministeri d'indústria.
Supose que sí.
S'enviarà al ministeri d'indústria.

Debat i, si escau, aprovació de les propostes de tramitació de la petició presentada pel senyor Manuel Berna Pérez (RE número 47.
618, amb documentació complementària RE número 54.
553 i 54.
830)

El senyor president:

I passem al punt seté, senyories, que és debat i, si escau, aprovació de les propostes de tramitació de la petició registre d'entrada 47.
618, amb documentació complementària registre d'entrada 54.
553 i 54.
830, presentada pel senyor Manuel Berna Pérez sobre la situació ambiental del municipi de Picassent.

Sobre esta petició, el Grup Parlamentari Popular demana el trasllat al síndic de greuges, a la comissió competent en matèria i reitera la sol·licitud d'informe a l'Ajuntament de Picassent.

Com que no n'hi ha propostes de compareixença, passem a votar la proposta del Grup Parlamentari Popular de transmetre la petició al Síndic de Greuges, a la comissió competent, que és la de medi ambient, i reiterar la sol·licitud a l'ajuntament de Picassent perquè emeta un informe en el termini d'un mes.
Vots a favor d'esta proposta?
Grup popular, grup Ciudadanos.
Vots en contra d'esta proposta?
Grup socialista.
Abstencions?

La senyora Criado Gonzálbez:

Señor presidente, nosotros sí que presentamos, creo, para que comparecieran.

El senyor president:

Sí?
Sobre esta proposta?
 (Veus)

Sí, pero en la anterior comisión de peticiones se rechazó la comparecencia.

La senyora Criado Gonzálbez:

Vale.

El senyor president:

Por tanto, anem a repetir la votació, perquè el que demana el Grup Parlamentari Popular -és que la senyora Criado no ha votat- és que es transmeta esta petició al Síndic de Greuges, a la comissió competent en matèria de medi ambient i reiterar la sol·licitud a l'Ajuntament de Picassent.

Vots a favor d'esta iniciativa.
Grup popular, grup Ciudadanos i grup Vox Comunidad Valenciana.
Grups en contra?
Grup socialista.
Abstencions?
Grup Compromís i grup Unides Podem.
Per tant, queda aprovada la transmissió d'esta petició al Síndic de Greuges, a la comissió competent i reiterar la sol·licitud a l'Ajuntament de Picassent.

I amb esta última votació, senyories, i havent esgotat l'ordre del dia, és closa la sessió.
Han fet vostés un molt bon treball.

Moltes gràcies.

(S'alça la reunió a les 13 hores i 35 minuts)