Ind%C3%BAstria%2020210923HTML.html





Comissió d'Indústria i Comerç, Turisme i Noves Tecnologies realitzada el dia 23 de setembre de 2021.
Comença la reunió a les 10 hores i 11 minuts.
Presideix el diputat senyor Josep Ramon Nadal Sendra.
Reunió número 14.

El senyor president:

Benvingudes i benvinguts a la comissió.

El primer punt de l'ordre del (se sent una veu que diu: «Passar llista»)… Sí, sí, sí.
(Rialles) El senyor secretari que passe llista.

El senyor secretari:

Bon dia, president i companys i companyes.

Passem llista.

(El secretari passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Hi ha quòrum, senyor president.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor secretari.

El punt 1 de l'ordre del dia és lectura i aprovació, si escau, de l'acta de la reunió anterior.
Algú té da alguna cosa a dir.
(Veus) Dona igual?
Val, molt bé.
Doncs, el punt 1 s'aprova per assentiment.

Compareixença del secretari autonòmic de Turisme, senyor Francesc Colomer Sánchez, per a realitzar una anàlisi de l'última campanya d'estiu en relació amb el turisme a la Comunitat Valenciana, com també per a informar de la situació del sector, sol·licitada pel Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana (RE número 22.
067), a la qual s'acumula la sol·licitada pel Grup Parlamentari Ciudadanos per a retre compte de les mesures que s'estan duent a terme des d'aquesta secretaria per a la reactivació del turisme a la Comunitat Valenciana (RE número 34.
137, amb correcció d'errades RE número 34.
164) i a la cual s'acumula la sol·licitada a petició pròpia per a informar sobre les actuacions dutes a terme en el sector turístic amb motiu de la COVID-19 (RE número 34.
731)

El senyor president:

El punt número 2, com ja saben vostés, compareixença del secretari autonòmic de Turisme per a realitzar una anàlisi de l'última campanya d'estiu en relació amb el turisme a la Comunitat Valenciana com també per a informar de la situació del sector, sol·licitada pel Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana, acumulada amb la sol·licitud del Grup Parlamentari Ciudadanos i també amb la sol·licitud feta a petició pròpia pel mateix secretari autonòmic de Turisme.
(Veus)

Senyor Colomer ja sap que té temps indefinit en les primeres intervencions.

Quan vullga.

El senyor secretari autonòmic de Turisme:

Molt bé.

Moltíssimes gràcies, senyor president.

Senyories, molt bon dia a tots.
Encantat de saludar-los.
Desitjar-los el millor en la seua feina, en els seus compromisos.

La concentració i la densitat em porta, de les tres compareixences al capdavall que tenim damunt la taula, a estructurar molta informació.
Tractaré de ser el més descriptiu i sintètic possible.

Voldria començar fent un breu recordatori del volum de l'activitat turística prèvia a la pandèmia, perquè és evident que hi ha un gran punt d'inflexió i un element que condiciona tota reflexió o anàlisi, aproximació al fenomen turístic, que és la pandèmia, que ha ocasionat la crisi més greu de la història del turisme, segons tots els experts i professionals que han valorat i opinat, de tal forma que pense que pot ajudar a regular el debat o a contextualitzar saber d'on veníem o quina era la dinàmica prèvia a la pandèmia.

En 2019, que és el darrer exercici tancat que tenim capacitat d'examinar en el seu conjunt, 29,3 milions de turistes van triar la Comunitat Valenciana, generant 179,2 milions de pernoctacions i 13.
409 milions de despesa en el destí, 13.
409 milions de despeses en el destí -la mètrica estrictament quantitativa saben vostés que no és el que més ens agrada, ni de lluny, però és evident que 13.
409 milions d'euros en despesa turística en el destí marca…, ens aproxima a la magnitud del que significa la indústria turística en totes les seues derivades-; dels quals, 9,5 milions foren turistes internacionals -la internacionalització de la Comunitat Valenciana, per obra de tots i de molts ha sigut…, és una realitat; juguem en eixe mercat anomenat món-, generant un total de 89,7 milions la part internacional de pernoctacions en tot tipus d'allotjament, en totes les tipologies legals, i 9.
620 milions d'euros.
La resta, els 19,8 milions eren de turistes residents a Espanya -el mercat nacional també sempre ha sigut molt important-, generant un número de pernoctacions de 89,5 i 3.
789 milions d'euros de despesa.

El Regne Unit, amb una quota aproximadament del 30 %, fou el primer mercat internacional per a la Comunitat Valenciana, seguit del francés, el nòrdic i l'alemany.
En la demanda interna, de tota Espanya, destacava el mercat valencià amb una quota, ja en aquell moment, del 51,1 %, seguit del centre peninsular, el madrileny, amb un 18,4 %.

La rendibilitat empresarial es va incrementar un 1,8 % interanual, que va contribuir perquè l'impacte del turisme sobre el PIB regional alcançara el 15,5 %, aportant el 15,9 % de l'ocupació regional, aproximadament uns 318.
522 llocs de treball, segons l'estudi d'Impactur Comunitat Valenciana del 2019.

Quant a…, hi ha també una sèrie de dades del que significa el número de places d'allotjament reglats, 630.
435; 1.
330 agències de viatge; 14.
820 establiments de restauració, orientada…; l'oferta d'empreses de turisme actiu alcançava les 418, amb un increment del 8,9 %.
En fi, tota una sèrie de dades que estalviaré donar-les, estan a disposició de tots vostés; probablement ja les coneguen.

És important destacar que, en aquell moment, la desestacionalització -que és un repte estratègic fonamental per a tot el sector- ens situava que en febrer del 2020 estava…, en nombre de reserves i en dinàmica registrada, anava a ser el millor febrer de la sèrie històrica coneguda.
La diversificació de productes, que té a vore amb la vertebració territorial i amb la no dependència exclusiva d'un monocultiu de mercat -per exemple, sol i platja, clima- era també una realitat creixent.

L'extensió de la xarxa destinacions turístiques intel·ligents, que és molt important en la transformació del paradigma, també havia crescut d'una manera molt considerable, aproximant-se en aquell moment a les noranta destinacions, noranta municipis lligats a aquesta xarxa.
La subscripció d'empreses al codi ètic de turisme estava al voltant del miler.
La reconversió del municipi turístic en clau d'ODS, vull dir, l'adaptació dels ODS a les estratègies municipals de turisme, era també una realitat creixent, el nombre de Tourist Info…

Vull dir, els he donat tres o quatre pinzellades del que és fer una foto fixa, una foto del moment que vivíem, no sols des del punt de vista de comptar caps de persones, que no és ni de lluny el més important.
Per tant, hi havia una dinàmica determinada, al meu mode de vore, interessant, millorable, però interessant.

El tancament… Vaig a organitzar, a partir d'ara, el debat en funció d'una sèrie de epígrafs que els aniré assenyalant.
El tancament de 2020 i primer quadrimestre del 2021, temps que encara van ser òbviament molt difícils, no?
Saben vostés que hem passat diverses fases on hem tingut la sensació d'estar en un bucle, quan vèiem la llum, no el sector turístic, sinó el conjunt de la societat, de l'economia, dels sectors, especialment el sector turístic, moltes vegades no era la llum de la claror de la sortida, sinó era la llum, com se sol dir, d'un tren que venia de cara, en forma de nova onada, nou cep, nova variant, nova dificultat, nou déjà vu, tornar enrere.

L'agreujament sanitària a la Unió Europea, a Espanya i a la Comunitat Valenciana, la limitació d'horaris, dels aforaments en els establiments, les restriccions que tots recordem, el tancament de l'oferta complementària vinculada al porfolio, a la proposta d'un territori turístic, com puga ser l'oci nocturn, espectacles musicals en totes les seues variants, el perimetratge de les grans ciutats que frena la demanda.
Si esta és una indústria qualificable en algun concepte seria en la indústria dels viatges, no?
Mai hem viscut una història que ha significat la contracció absoluta de la demanda confinada i la contracció de l'oferta tancada; per tant, era la tormenta perfecta per a destruir la indústria turística.
Les limitacions de moviment també en l'esfera… a escala global, doncs el mateix.

La nostra reacció va ser posar en marxa un programa que es deia Recuperatur, que breument esmentaré les fites més significatives.
Els incentius per a mobilitzar, per a estimular la demanda era molt important.
Els diversos escenaris que barallàvem eren, doncs, mercat domèstic, diguem intern, Comunitat Valenciana; el pitjor dels escenaris significava el que va ocórrer: tancament perimetral de les autonomies.
Un escenari nacional que no es va donar, per tant, i els mercats internacionals que saben vostés que han fluctuant, però que han estat barrats per al viatge fins fa ben poc.
Per tant, eren uns mesos, si estem fent balanç d'eixe temps, molt complicats en eixe sentit.

I, finalment, quedàrem que el bo Viatgem, política d'estímul que, a més, estes Corts van suportar d'una manera molt contundent, era realment l'escenari que…, un dels possibles que havíem barallat que érem nosaltres, els valencians, al nostre territori, viatjant i estimulant el sector que és el que realment…, bé, la filosofia i els conceptes i els paràmetres del bo Viatgem.
Es tracta, com saben vostés, d'un descompte del 70 %.
Era una política d'estímul, amb tot el que queia de restriccions, de la por, no?
, perquè la por és el dissolvent social més potent que hi ha, és el que te retira de la voluntat de viatjar, d'intercanviar, d'interactuar, de mesclar-te.
Ho vam estimular de la millor manera que vam saber, el 70 % del cost del viatge, fins a sis-cents euros com a màxim -de les experiències jo crec que més alentadores, en eixe sentit, o més positives, des del punt de vista de facilitar les coses per a la decisió de moure't-, a residents de la Comunitat Valenciana a viatjar pel nostre territori amb l'objectiu d'incentivar la demanda interna en períodes no estivals.

El programa va constar de tres períodes, encara estem en un d'ells.
El primer va acabar en el darrer trimestre del 2020 -per això ho vàrem activar no en el 2021, sinó ja a finals, amb tota la celeritat que vam ser capaços, del 2020- i del qual es van beneficiar més de vint-i-set mil valencians i valencianes, amb un total de 9.
155 reserves.
I un segon, actiu des de l'1 de gener fins al 15 de juny del 2021, al qual s'han adherit, o es van adherir, més de quaranta-set mil persones i que ha generat un total de 15.
876 reserves.

Per tant, fins a juny del 2020, el programa registrà més de vint-i-cinc mil reserves amb, aproximadament, setanta-cinc mil persones beneficiades i prop… Per a mi, esta és la dada més significativa i més important, perquè és important estimular el viatge, però al cor de la decisió i de la voluntat nostra estava que 1.
500 empreses -i això està obert i ha anat creixent- turístiques pogueren formar part de l'oferta.
Perquè del que es tractava és de transvasar recursos en vena al sector, a un sector, que intentàvem que fora, no?
, humilment, que estiguera obert, resistint i injectant en el teixit productiu els recursos de l'administració que, en estos moments, és quan s'ha de vore especialment activa i conscient de per a què són els pressupostos, no?
Per tant, l'adhesió d'este nombre significatiu d'empreses per a nosaltres és especialment significatiu; de les quals, 641 són de la província d'Alacant, 247 de Castelló i 595 de la província de València.
El programa Viatgem compta amb una inversió total, fins ara, de 17 milions d'euros: 5 milions en el període del 2020 i 12 milions per als dos períodes del programa en 2021.

Una altra reacció que vàrem tindre, amb l'ajuda de tots i reconvertint el pressupost, orientant el pressupost ordinari de Turisme Comunitat Valenciana, saben que és una empresa del sector públic instrumental, on rau la competència de fer polítiques turístiques, compatible -ja ens van assegurar que fora compatible- amb la resta d'ajudes del Resistir, Resistir Plus, el que vinguera, d'on vinguera, però que açò fora compatible, en pressupost ordinari vam dedicar 18 milions d'euros per a també injectar en forma d'ajuda directa, liquidesa al sector.
L'11 de febrer va sortir publicat en el DOGV, finalitzant el termini de sol·licitud el 22 de març del 2021.

En total, es varen presentar 4.
058 sol·licituds, de les quals 3.
640 va resultar favorables, el que suposa el 90 % de les sol·licituds tramitades.
Són ajudes extraordinàries i directes, adreçades a empreses i professionals turístics amb la finalitat de pal·liar, en la mida del possible, l'impacte econòmic de la pandèmia sobre el sector empresarial turístic valencià de qualsevol mida i característica i situació geogràfica i model de negoci que fora.

En la seua gestió, ha primat…, hem intentat que primara la celeritat, doncs la convocatòria s'ha resolt, per al que és l'administració, en un temps de tres mesos, a pesar que l'import econòmic ha suposat quasi el triple del pressupost que Turisme Comunitat Valenciana dedica anualment, o siga, la nostra dinàmica o l'experiència acumulada, el nostre know-how dona per a haver sabut gestionar històricament fins a un terç de la…

Vull aprofitar, encara que no sé si és molt ortodox el que vaig a dir, per a felicitar els tècnics i professionals de Turisme Comunitat Valenciana, que són, diguem, deutors d'una màxima de fes el que pugues amb el que tingues on estigues, no?
És un sector cada vegada més xicotet de l'àmbit de l'administració, que s'ha vist damunt la gestió i la crisi.
I vull felicitar als tècnics, que jo aquí soc el que conta la història però el mèrit està, a la meua manera de vore, en eixa esquadra tècnica absolutament entregada que no ha conegut festiu ni ha conegut res per a tramitar tot açò, de que cada vegada són menys amb més feina.

Hi ha que recordar que estes ajudes directes han tingut com a objectiu, beneficiaris, a les persones i entitats titulars d'allotjaments turístics, tots invariablement els que estiguen al registre, i agències de viatge inscrites, és a dir totes, invariablement.
Ahí s'ha fet una determinació d'interpretació de la realitat, de les pèrdues, de la caiguda brusca i, en eixe sentit, no hi ha hagut discriminació alguna.

Així com a persones físiques o jurídiques adherides a algun dels següents programes de la política turística, és a dir, a l'àmbit professional, professionalitzat, proactiu, que és el que hem identificat mitjançant els programes que he dit, per exemple, CreaTurisme, que són totes les empreses que treballen el producte en les diverses modalitats que hi ha, de natura, de cultura, etcètera; el món Sicted, que és el segell de qualitat en destí de les aproximadament trenta ciutats turístiques que treballen este programa que protocol·litza la qualitat turística.
No em puc estendre ara, però significa la compenetració, la voluntat, la conjura col·lectiva, de diversos sectors en una ciutat per programar-se en clau turística i aplicar transformacions d'excel·lència i qualitat.
Era el moment de pensar, amb recursos limitats, especialment en este àmbit.

La gent de l'Exquisit Mediterrani i la gent i les empreses de Mediterranew Musix, que ja són al voltant d'un centenar els festivals o esdeveniments musicals en les tres categories que estan inscrites en este programa de producte que la llei nostra qualifica com un producte de primer ordre.

Dels 18 milions consignats a este programa d'ajudes directes, un total de 7,7 van ser adreçades a establiments d'allotjament, que per davall és el nucli de la indústria turística.
Per modalitats: 6,32 milions han sigut adjudicats als allotjaments hotelers, 692.
000 a gestores de vivendes i apartaments turístics, 555.
500 a càmpings i 132.
500 euros a allotjaments rurals.

Per la seua part, les agències de viatge de la Comunitat Valenciana, un col·lectiu que ha sofert especialment, han sigut beneficiàries de 2.
907.
000 euros i les empreses dedicades al producte, les que he dit abans, més de 7,3 milions d'euros.
En concret, més de 3,9 milions d'euros per a les empreses de l'Exquisit Mediterrani, vora 1,3 milions als de Musix, més de 1,4 milions per a les empreses lligades al programa de qualitat turística Sicted i 770.
000 euros per a les entitats que formen part de CreaTurisme, el programa d'impuls de producte turístic.

Ajudes directes a l'oci nocturn, sé que este és un tema que ha despertat en estos mesos molt d'interés.
Han sigut 12,8 milions d'euros per a este subsector del turisme, es tracta d'un programa d'ajudes dotat inicialment en 8 milions.
La convocatòria va sortir publicada el passat 24 de febrer, posteriorment es va ampliar amb 4,8 milions d'euros addicionals fins alcançar la xifra de 12,8 milions d'euros.

Després de la instrucció dels corresponents expedients, un total de 1.
011 locals d'oci nocturn de la Comunitat Valenciana s'han beneficiat de les ajudes directes.
Esta xifra suposa el 90 % de les sol·licituds presentades, 1.
134, que han sigut favorables i ja abonades en la seua totalitat.

En esta línia, assenyalar que les més de mil ajudes concedides suposen el 95,13 % del pressupost consignat al programa, que l'import, com he dit abans, ha sigut finalment de 12,8 milions d'euros.

Per modalitats, més de 5,4 milions d'euros han sigut adjudicats a locals de pubs, cafés-cantante, cafés-concierto i cafés-teatro, amb 772 sol·licituds favorables, i més de 6,7 milions d'euros a discoteques, sales de festa i de ball, amb un total de 239 ajudes adjudicades.

Per províncies, Alacant s'ha beneficiat en 450 locals d'oci per import de 5,42 milions d'euros; Castelló 123, 1,48 milions i en la província de València 438 locals en què la sol·licitud s'ha resolt favorablement per un import de 5,26 milions d'euros adjudicats.

Hi ha que recordar que es tracta d'ajudes directes que van des dels 7.
000 als 28.
500 euros, depenent del tipus d'establiment, i complementen altres programes d'ajudes de la Generalitat com el pla Resistir o el Resistir Plus i altres programes que des de diversos àmbits de l'administració, tant autonòmica com central, s'hagen pogut articular.

Pel que fa a la gestió d'estes ajudes, vull dir-los que també hem intentat ser el més àgil possible en la seua tramitació i pagament.
I, més, tenint en compte que no és un sector que turisme tinga sota la seua regulació, sinó que la intervenció sobre ell ha sigut resultat de la delegació d'atribucions dictada en desembre de 2020 al nostre departament per part de la Conselleria de Justícia, Interior i Administració Pública.

Cal recordar que estes ajudes directes tenen com a beneficiaris a qualsevol persona o entitat que gestione una activitat d'oci nocturn, qualsevol que siga la seua naturalesa jurídica.
Jo he de dir que sumant tot el que hem pogut fer, inclús diria més, tot el que han pogut fer altres administracions, tot plegat no mitiga el dolor, el sofriment, les pèrdues i les caigudes.
Jo no soc partidari de la, de vegades, recurrent sobreactuació de la política a l'hora de parlar d'ajudes, s'ha fet el que s'ha pogut.
És cert que la Comunitat Valenciana ha posat damunt de la taula probablement més que cap altra comunitat, però tot el que s'ha posat, segurament, no ha estat a l'alçada de les necessitats del sector turístic.

Hem intensificat -passe a un altre concepte- la formació online.
El capital humà, per a nosaltres, continua sent -era, i ara més que mai- la clau de la recuperació.
Tot això unit a un increment, també, considerable de la voluntat de formació que el sector ha demostrat durant el primer semestre de l'any, preferentment en format online, no hi havia altra per contrarestar les restriccions.
Hem incrementat les accions formatives i de qualificació en àmbits vinculats a la gestió dels allotjaments turístics, la gastronomia en sala, la cuina d'alt nivell, així com l'adquisició d'àrees de coneixement bàsiques en la nostra fulla de ruta de recuperació i transformació del sector turístic com la digitalització de l'empresa turística, estratègies de negoci, intel·ligència emocional.
En fi, el ventall de disciplines de formacions de coneixement que hem traslladat, que hem compartit, és immens.
Orientació cap a la sostenibilitat i el turisme inclusiu, coneixement d'idiomes vinculats als segments de la demanda turística internacional, etcètera.

L'avantatge competitiu nostra sempre caurà del costat de la formació, altres atributs també i valors, però sobretot la formació.
Com a resultat d'este treball, prop de set mil persones han sigut formades fins juny, juny passat, mitjançant 374 accions formatives al llarg i ample de la xarxa de CdT.
Una xarxa que ha crescut en el 2021, malgrat tot el que ha caigut, amb les primeres accions formatives en els nous centres dels Ports de Morella i d'Elx que també hem activat.

Mesures adreçades a dinamitzar la demanda turística, passem ja al 2021.
El bo Viatge va experimentar una modificació que consistia en més pressupost i extensió del seu període d'ús perquè, sens dubte, van haver algunes llacunes i alguns ensurts i contratemps donats per les onades, pels tancaments, per les dificultats, la pròpia…, vam passar moments molt durs i vam ajustar el calendari que venia regulat per un decret i vam tindre que obrar en conseqüència canviant també i flexibilitzant algunes qüestiones vinculades.
Vam portar, com solem fer les coses, en el marc del consens en un òrgan de coordinació conformat per nosaltres, les associacions empresarials de tot tipus de la Comunitat Valenciana, les destinacions turístiques, representants de la comissió de turisme de la FEMP i vam canviar aquell Decret 155/2020, de 16 d'octubre, en eixes dos direccions que els acabe de comentar.

A l'increment de crèdit destinat al programa vam afegir, al capdavall, 2 milions d'euros per alcançar els 12 en l'any actual junt amb l'ampliació del període d'ús del bo Viatge fins al 15 de juny, així com l'avanç de l'inici del tercer període al 15 de setembre, com he dit abans.

En promoció, que és una de les competències, per no dir la més significativa, que té el nostre departament.
Hem fet tot el que hem pogut, òbviament, i hem fet prou a la meua manera de vore.
El màrqueting online ha sigut el màrqueting de record en aquells primers moments, els eterns mesos de les màximes dificultats, amb l'objectiu de mantindre la il·lusió del viatge i mantindre el posicionament i la presència en l'imaginari, en els mercats i en la voluntat de la gent de tornar a la Comunitat Valenciana.
L'estratègia de màrqueting online, que és el futur, ja ho he comentat en esta comissió altres vegades, les fires generalistes perduraran sens dubte, però l'estratègia és fonamentalment online.

La vam activar en el 2020 amb una duració temporal de 24 mesos, fins al 2022, este cicle, després, òbviament, hi haurà que continuar-lo.
Els objectius són incrementar la notorietat, la reputació, el posicionament de Comunitat Valenciana; afavorir la nostra presència i fomentar la distribució de l'oferta turística en la xarxa; mirar resultats de reserves turístiques en distintes temporades mitjançant el posicionament de la comunitat; afavorir la interacció amb els usuaris amb la finalitat d'incrementar el seu compromís i fidelització amb la nostra marca turística; generar tràfic en el portal turístic, que també l'hem estrenat en plena pandèmia, l'hem modernitzat i l'hem fet nou.

Així, mitjançant el màrqueting de continguts es pretén connectar amb les persones usuàries per contar experiències, idees i suggeriments perquè puguen aprofitar al màxim la seua visita en la Comunitat Valenciana.
Saben que el turisme és més que mai un fet experiencial i el màrqueting, el relat, ha de canviar i canvia el registre, els plantejaments l'operativa, etcètera.
Eixa possibilitat de crear nous continguts en el portal turístic adaptats al mercat intern -torne a dir molt important, cada vegada més, el valencià, nosaltres mateixa- nacional i internacional, a més del llançament d'un vídeo blog que supose una nova forma de recórrer la Comunitat Valenciana.
Per resumir, perquè s'han fet moltes més coses: influencers, bloguers, etcètera.

L'estratègia també inclou l'àmbit de gestió de la comunicació turística en xarxes socials interactuant diàriament amb tots els perfils d'usuaris diferenciats per mercats, a més d'impulsar la connexió amb les mirades d'influencers nacionals i internacionals i l'aposta per el mòbil màrqueting i la creació de una nova app.
El balanç fins a juliol del 2021 -vaig a les dades de la nostra estratègia de màrqueting perquè, òbviament, hi ha que avaluar-la, tot hi ha que avaluar-lo- és de més de dos milions quatre-centes mil visites al portal turístic; una comunitat que supera el mig milió en les nostres xarxes; més d'un milió sis-centes mil interaccions en xarxes socials; més de trenta-quatre milions huit-cents mil impressions i visualitzacions en xarxes; un increment de més del 50 % en les nostres bases de dades de subscriptors; més de tres-centes trenta mil visualitzacions de correus electrònics; prop de 46 milions d'impressions en agències de viatge online, las OTA; més de trenta-un milions d'impressions en social dates, buga dates i RTB, que és la compra i venda de publicitat en temps real; més de set-cents trenta-cinc milions d'impressions en metabuscadors i de xarxes socials viatgeres.

Arran de la campanya també vam…, en estos mesos ha passat una cosa significativa que és l'arrencada de la nova campanya «Quien lo ha vivido lo sabe», «Qui ho ha viscut ho sap», en les diverses variants idiomàtiques per mercats, per productes, etcètera.
És la, diguem, el claim i la campanya que ens acompanyarà en els propers temps, anys.
En primavera vàrem presentar aquesta creativitat resultat d'un concurs, etcètera, i una campanya que pretén traslladar al turista què som, el que busca, que ho sap perquè ja ho ha viscut, invitant-li a experimentar la diversitat de l'oferta de la comunitat mitjançant totes les tècniques omnicanal que el màrqueting d'avui, doncs, òbviament disposa.

La campanya té un pressupost de 5 milions d'euros.
S'emet en mitjans de comunicació, cinemes, suports de publicitat exterior i està inspirada en un poema de Lope de Vega sobre l'amor quan va estar…, pensem que connecta molt bé en la remuntada emocional.
Les campanyes com la darrera, «No me enseñes más postales», en el briefing, un poc, el que busquem és l'autenticitat i és la connexió.
El turisme, la inspiració del viatge, és un fet emocional i, jo crec, el mercat ho ha de dir, el mercat són persones triant-te.
Però tenim fundades esperances en què esta campanya funcionarà tan bé com l'anterior, que va ser ben reconeguda, guardonada, etcètera, la de «No me enseñes más postales».

La palanca emocional, en este moment, que és una bona campanya amb el claim que toca amb totes les seues expressions, doncs, està guiada per este poema que va composar Lope en la seua estada a la Comunitat Valenciana durant dos anys.
Vull dir, hi ha -supose que el coneixen- un relat darrere ben interessant.

Es preveu realitzar més de dotze mil passes estimats en televisió, 16.
000 cunyes, 800 insercions en mitjans gràfics, 50 capçaleres diferents, més de tres-cents huitanta milions d'impressions, a més de connexions en exterior i cinema.

Esta campanya pretén donar veu a aquells que ja han estat en la Comunitat Valenciana mitjançant les seues opinions sobre els paisatges, mode de vida, estil de vida i l'hospitalitat valenciana mediterrània, invitant així a qui encara no ho ha descobert.

D'esta forma, mitjançant les experiències compartides, que és com ara realment es connecta i es formula l'engagement, la campanya té com a premissa principal la construcció de notorietat per a poder seguir creixent en la quota d'abordar el mercat nacional i també en el nou context de mobilitat que encara és complicat.

A més, es tracta d'una campanya inclusiva, ja que, per exemple, s'apropa a les persones amb dificultats de visió mitjançant l'olfacte sent possible sentir l'aroma de la Comunitat Valenciana.
Per exemple, uns MUPI sensorials en Madrid desprendran l'olor de taronger, de l'azahar, de la flor, etcètera.
És una anècdota per il·lustrar un poc com avança…, no nosaltres, sinó el màrqueting que hem d'estar òbviament inscrits en tota eixa nova manera d'arribar i d'estimular.

Maig del 2021, vaig encarant ja el temps que s'aproxima al present.
Podíem indicar que és l'inici de la recuperació amb totes les dificultats, incerteses.
La Comunitat Valenciana projecta una imatge de destinació segura.
La Comunitat Valenciana en aquell moment tenia la menor taxa d'incidència acumulada en 14 dies, per baix de 50 casos, molt millor que altres mercats emissors que es mostraven reticents o mostraven sempre algun tipus de relat o posicionament contrari a estimular el viatge, no?
, allò de les stake actions, no?
, que mercats com el britànic i altres…, tot el món cridava al proteccionisme, a cuidar el mercat interior propi.
I això, clar, una comunitat internacionalitzada com nosaltres tenia eixa gran dificultat, perquè teníem enfront el discurs i els postulats governamentals d'altres països en contra.
Se suposa que tot el món jugava al seu mercat interior i a defendre el que és seu.
Tracte de descriure i evitar valoracions que tots vostés les poden fer igual que jo.

Fruit tot açò que dic òbviament de l'esforç de tots.
El ritme de vacunació era considerable, etcètera.
Hi havia una percepció que esta comunitat…, anàvem cap a una realitat de generar confiança, credibilitat, que, a més, és un valor de marca.
La seguretat ha vingut per a quedar-se molt probablement i era una qüestió que era important subratllar.

Comencen les primeres fires semipresencials.
La Comunitat Valenciana, com saben tots vostés, va estar en Fitur.
Estem parlant ja de la tercera setmana de maig.
Va tindre un enfocament més digital i professional, encara inclús que en edicions anteriors, ja que es va reforçar més que mai eixa significació de la fira amb l'objectiu de mostrar tota la nostra oferta i atraure visitants a la nostra destinació, amb garanties de seguretat.
Vam anar a llançar este missatge de seguretat, perquè l'esforç del sector ha sigut descomunal, adaptació de protocols, etcètera, que els estalviaré contar-los tota eixa feina perquè segur que la coneixen.

Era necessari advocar per militar en l'optimisme en la vida, en traslladar un missatge que estem aquí, que tornem.
Totes les comunitats van acudir.
No era una decisió unilateral.
I conforme en els últims anys hem fet, i en este especialment, allò important era el producte, allò important eren els empresaris i les empreses i va haver-hi llista d'espera per a omplir l'estand disponible.
La qual cosa és un símptoma que la gent volia…, efectivament, no sols la decisió d'un o d'una institució, sinó el sector volia tornar presencialment a plantar cara.

L'estricta normativa de seguretat que es va aplicar sobre expositors, visitants i proveïdors de serveis va afavorir recobrar la confiança aquell moment a les portes d'un estiu especialment important per al turisme valencià.

Va ser el moment en què saben que no va haver-hi ni paper ni fullets ni mostradors.
Tota l'oferta turística es va difondre de manera digital mitjançant pantalles, codis QR i altres elements de seguretat que vam començar a experimentar en el comptador d'aforaments, etcètera i altres tecnologies que el nostre estand presentava.

Va ser la primera exposició de la recent estrenada campanya de «Quien lo ha vivido lo sabe».

Les platges saben que s'ha fet per part de tots, en els ajuntaments de qualsevol signe, les administracions.
Les platges que són una icona fonamental del nostre portafolis i de la nostra oferta al món.
Platges…, hem tractat que foren eixa imatge de qualitat, preparades i segures, crec que ha sigut un escaparate molt interessant.

Turisme va contribuir destinant prop de 3,5 milions d'euros en 2021 per garantir el nivell de qualitat en les tres províncies gràcies a la inversió realitzada també en el 2020, que va ser un any molt difícil per tots els temporals i totes les dificultats i contratemps, on ja vàrem invertir 10 milions en renovació i en innovació, també en els diferents elements, mobiliaris, de jocs, d'estructures que fan possible unes platges més inclusives, més divertides, menys rutinàries, més experiencials.

Els objectius són mantindre els estàndards de qualitat.
Gràcies a tots, gràcies a tot el municipalisme valencià, en el 2021 hem obtingut…, i això sí que és important, és un rànquing…, els rànquings també cal saber interpretar-los, però en banderes blaves vam tindre 153 distintius -estem al capdavant d'Espanya i això és molt important- i 177 platges amb les diverses derivades de la bandera Q de qualitat, que atrapa tres indicadors -d'accessibilitat, de sostenibilitat i de qualitat- a l'excel·lència en la gestió.
Vull dir, el front de les platges, malgrat totes les dificultats, esta comunitat -i quan dic «comunitat», dic tot l'ecosistema que la formem, públic, privat, etcètera- crec que ha estat a l'alçada o s'ha intentat molt seriosament.

Estes noves dotacions s'han sumat ja a les existents fins donar com a resultat…, és bo recordar-ho, per exemple, les platges de la província d'Alacant compten amb un millar de rentapeus, 60 casetes vestidor, 40 estacions de bombeig -és tot allò que no es veu, però que està ahí-, 17.
631 metres de passarel·les, 2.
350 papereres de reciclatge, 80 àrees lúdiques de jocs infantils i juvenils, 231 àrea esportiva i biosaludable; la de Castelló, 376 rentapeus, 62 casetes vestidors, 17 estacions de bombeig, 13.
000 metres passarel·les, 1.
213 papereres de reciclatge, 52 àrees lúdiques, 59 esportives, i la de València, un altre tant.

A més, la coordinació nostra enguany ha sigut més intensa que l'any passat en les 1.
000 persones que van ser contractades.
Enguany ja els vam oferir des de Turisme Comunitat Valenciana una formació ja no tant d'explicar els protocols de seguretat i de fer més hospitalària l'experiència en la platja dels turistes, residents i usuaris, sinó també una formació lligada als atributs, al relat turístic de cada municipi.
Més vocació turística volíem en esta segona anualitat d'eixe esforç de contractar mil persones per a una cobertura a les platges, platges més segures, però també en eixa dimensió d'explicar, de ser una mena també d'informadors turístics.

Ja, a la temporada estival, juny-setembre -que és encara el mes en el qual ens trobem-, assenyala una certa remuntada.
Tot el que dic ho podria posar entre cometes o sense, però sempre tot amb molta prudència, cautela, humilitat i responsabilitat.
Hi ha unes bones previsions inicials quan comença esta temporada, encara que nosaltres sempre fem pronòstics conservadors, sempre.
No tinc més que dir a això, perquè és conforme he vist estos anys, que diagnostiquem…, fem un pronòstic d'una certa ocupació i la realitat…, jo personalment m'estime més que siga així que no crear falses expectatives, però la realitat esta vegada, malgrat la pandèmia, o potser per la pandèmia i les ganes de sortir les hem superades.

Pensàvem que tindríem…, quant a la demanda internacional en juny es va estimar per al període juny-setembre un total de dos milions de turistes, la qual cosa suposaria doblar el nombre d'arribades en el mateix període del 2020.
El 2020 no és significatiu per a res, no l'hem de comparar.
I la demanda turística resident a Espanya, la previsió que teníem en juny era per a tota la temporada estival al voltant de set milions de turistes en tot tipus d'allotjament, el que suposaria mig milió més que en el mateix període de 2020.

El mercat nacional ha respost d'una manera molt positiva a la fidelització de la comunitat, la qual cosa ve a indicar una primera gran conclusió: no hem tingut una crisi del model turístic.
Hem tingut una crisi del turisme, hem tingut una crisi sanitària pandèmica brutal que ha afonat la indústria dels viatges, de la mobilitat, de l'intercanvi, però que el turisme i la capacitat de competir, la capacitat d'oferir productes, de seduir, de fascinar va d'això.
La indústria turística jo crec que la Comunitat Valenciana la té intacta.
Alguns pensen que inclús ha incrementat.
No ho sé, però prou intacta sí que està.

El mercat nacional ha respost bé.
S'ha recuperat bona part de la demanda que teníem en el 2019 -element que a mi tampoc em seduïx especialment-, el mercat intern valencià i el procedent del centre peninsular, com dit abans, i en menor mesura, que és un 33 % menys que en el 2019 -cal dir-ho absolutament tot-, el turisme internacional, que està sent també el més afectat.

Quan parlem del turisme internacional i del britànic vull considerar que no sols ens hem de quedar en el target vacacional, familiar que podem tindre en la imaginació, sinó que s'han fet esforços per conrear altres segments interesantíssims de gastronomia, turisme urbà, cultural, patrimonial, el birdwatching -amb una gran acceptació-, el senderisme, el cicloturisme… El nostre màrqueting va adreçat a actors que es dediquen…, a intermediaris que es dediquen a gestionar este tipus de demanda i de voluntats.

Com a mostra, en juliol del 2021 s'han registrat destacats increments respecte al 2020 en nombre de pernoctacions de residents: en hotels, 132 % més; en apartaments, 130 % més; en càmpings, 64 % més.
I pernoctacions d'emissors d'algunes comunitats com, per exemple, la del centre peninsular s'aproximen, com he dit abans, a les 2009.

L'agost ha sigut positiu, dinàmic.
En alguns indicadors se sembla al 2019.
Segons l'enquesta d'ocupació de temporada d'estiu realitzada per turisme, una ocupació mitjana hotelera del 79,9 % dels hotels oberts -no van obrir tots, també cal dir-ho-.
Poc a poc han anat gradualment tornant un percentatge molt elevat de la planta hotelera -també és veritat-.
Els resultats són superiors a allò estimat en juliol en tots els sentits.
Són dades positives que m'estalviaré dir-les.
Al final, el que volia traslladar-los és que els pronòstics que s'havien fet han sigut superats.

Agost s'ha comportat com un mes d'agost.
La qual cosa no és molt…, torne a insistir, no és molt significatiu, si no tinguérem la certa -si em permeten l'expressió- pressa històrica per recuperar dinàmica i per sortir del pou.
Per tant, sí que m'atrevisc a subratllar la importància que agost va ajudar a pal·liar, a compensar i que continuem òbviament en aquesta senda.

No s'han baixat preus.
És molt important en esta qüestió.
No hem competit en eixe sentit, que era una de les amenaces probables.
I la diversitat de productes, és a dir, vertebració del territori, ha sigut equilibrada i inclús productes que són absolutament interessants per a la recuperació demogràfica i per a mantindre una sostenibilitat del territori han tingut un creixement significatiu.

Ja en el mes de setembre, sempre un pronòstic prudent, que ja a estes alçades de mes m'atrevisc a dir que continuarà el resultat final remuntant el nostre pronòstic, que era al voltant d'un 60 % d'ocupació.
Aquí està distribuït per si volgueren saber l'ocupació de Benidorm, de València, província de València, Castelló, Alacant, etcètera, estan les dades per tipologia d'allotjament.

I tot sembla indicar que en el quart trimestre, en el qual estem, tot està enllestit per a la tornada… per a la tornada gradual, paulatina de la dinàmica turística.

És el moment també d'accelerar la formació presencial en la xarxa dels CdT, que agarre més velocitat.
Hem exprimit al màxim la formació i les relacions online en la promoció i en la formació, que són les nostres grans competències.
Però el darrer trimestre es preveu formar altres 1.
800 persones mitjançant 190 accions presencials en els centres que conformen la xarxa.

Ara, per a anar ja enfilant el final, voldria significar el que també és especialment important per a nosaltres, pot ser de les coses més importants, que és el que estem fent en este moment, que és la concreció dels fons Next Generation Unió Europea a favor del turisme, fons que la secretaria d'estat de turisme ha volgut que siguen adreçats a les destinacions mitjançant un pla territorial de sostenibilitat turística en el qual, entre l'any 2021 i 2023 s'invertiran prop de 150 milions d'euros a la Comunitat Valenciana.
En esta dimensió o en este apartat del Next Generation, que no esgota tot el programa, dedicat al turisme a Espanya, però en el que és una part molt significativa que s'anomena…, és allò que en altres sectors de l'economia i indústria són els PERTE, els grans projectes tractors.
L'àmbit del turisme ha volgut que el PERTE, per dir-ho així, fora el destí turístic, per això parlem constantment, hauran escoltat moltes vegades de plans de sostenibilitat turística, doncs és això el que presenten les destinacions i també una part el mateix govern autonòmic.

Europa ens brinda, jo ho veig així, l'oportunitat d'accelerar tot allò que ja teníem enllestit, ja estava en el bagatge que havíem construït entre tots en els darrers anys, entre tots: el llibre blanc de turisme, que prescrivia una estratègia de sostenibilitat, de lluita contra el canvi climàtic, de tot el que són les fites de la llei de turisme, oci i hospitalitat; el pla estratègic que va aprovar 2020-2025 en plena pandèmia en clau d'ODS.
I, en eixe sentit, crec que la gran oportunitat d'oportunitat d'Europa, tenint en compte el finançament real, real que té la Comunitat Valenciana, doncs és, sincerament, la gran oportunitat per a encausar i fer viable les idees i els propòsits que el sector i nosaltres treballàvem.

Potser accentuar més les qüestions lligades a la gestió de crisi, a la gestió de la seguretat, fixeu-vos les coses que passen constantment, els ensurts que…, el món post-COVID segurament serà el món «presegüent» pandèmia, potser la climàtica, vull dir, en eixe sentit de la resiliència -diguem-ne-, de la capacitat d'adaptar-nos i seguir construir el teu model, adaptar-se no a la desgràcia, no?
, jo la resiliència l'entenc adaptar-se per a fer possible que les desgràcies no tornen, i aplicar el teu relat.
Els explique ràpidament els quatre eixos.

El primer és transició verda i sostenible.
Hem fixat un programa d'adaptació al canvi climàtic i les seues infraestructures en els nodus de desenvolupament turístic d'interior, unes accions pilot per a recursos turístics de primer ordre, entengués ací les infraestructures de platja i de litoral, que és una zona…, precisament ahir es va presentar un visor en la conselleria d'agricultura interessantíssim en relació als escenaris possibles respecte al canvi climàtic en la façana costanera, ahí hem posat una sèrie d'accions pilot per a ser part de la resposta d'acció turística en eixe sentit.

En l'eix número 2, millora de l'eficiència energètica, implantació de tecnologies ambientals, sistema de diagnosi en les àrees de transició digital, eficiència energètica i economia circular en les empreses turístiques, mobilitat turística sostenible, senyalització d'EuroVelo, instal·lació de punts de càrrega de vehicles elèctriques en tota la xarxa EuroVelo; vam estar implicats des del primer moment, sembla que és una connexió interregional, internacional, de cicloturisme, que té una component turística enorme.

I l'eix número 3, transició digital, gestió de l'impacte que genera el turisme en la destinació, mitjançant un sistema d'intel·ligència turística, el SIT, i un programa de disseny i subministrament d'instal·lació de senyals de recursos i productes turístics, una senyalització però 5G, de darrera generació, fent especial incidència en les rutes culturals més estratègiques: la Seda, Grial, Territori Borja, dinosaures, museus d'art contemporani en l'interior, Jaume I, càtars, etcètera, n'hi ha unes quantes.

I el quart eix, el de la competitivitat, que és el que els comentava del que és la senyalització intel·ligent en el territori.

Per a les empreses turístiques, també, el Next Generation, a part dels plans de sostenibilitat, contempla per a tot Espanya…, no tenim encara més informació, en breu la tindrem, 540 milions per al fons financer de l'estat per a la competitivitat turística, el famós, o no tan famós, Fomit.

I, després, una línia d'ajuda directa per a descarbonitzar, consum responsable, recursos naturals, reciclatge i reutilització de residus, de 220 milions, a fons perdut per al teixit empresarial.
Estes són dos qüestions que tractarem també de traure, òbviament, i de gestionar a la Comunitat Valenciana la major quantitat i la major manera possible.

Es reactiva el programa bo Viatge, com he dit abans, la promoció turística recupera de nou el carrer.
És important la decisió del govern britànic per fi d'obrir les possibilitats, mitjançant el passaport, el certificat verd, el passaport COVID, doncs, fer possible evitar les quarantenes i tots els entrebancs que poden dissuadir la decisió de viatjar, per tant, el màrqueting de record passarà a ser cada vegada en eixe sentit més actiu en altres sentits.

En este mateix mes hem recuperat la presència en la fira, els il·lustre un exemple del present immediat, de la fira de les comarques de València, en la jornada internacional de vies verdes que es farà aquí, o en el delta, el congrés de la fira Delta Birding Festival, on tindrem un estand propi per promocionar la nostra oferta de turisme ornitològic.
De la mateixa manera, el nou CdT dels Ports, este proper cap de setmana, arreplegarà la primera fira gastroturística que busca promocionar l'oferta de riquesa i la diversitat.
A l'octubre està prevista l'assistència a la fira Expo Vacaciones de Bilbao, és un clàssic, per mostrar la nostra oferta en general, com també ho farem a París, mentre que també participarem en l'encontre d'un dels segments que més ha sofert, que és el turisme MICE, el de congressos, incentius i reunions, el MICE Peak Germany, que reunirà a València a uns trenta operadors especialitzats del mercat alemany.

Junt al Palau de les Arts, que saben vostés que tenim una aliança per fer possible que València que estiga en el circuit de les capitals operístiques, i juguem al target d'eixa franja de turisme que viatja buscant programació cultural lírica, en este cas, estarem presentant a Madrid davant dels especialistes i la premsa especialitzada, professional, esta proposta; portarem l'oferta de golf al Regne Unit; els festivals a Bilbao, a un encontre conegut de molta repercussió; i la nàutica estarà present en el València Boat Show, per citar-los alguns exemples.

En la Ciutat de les Arts i les Ciències, a l'octubre, recuperem de manera presencial la mostra de turisme, que és la mostra de turisme interior, que en període de bo doncs tindrà una sincronia i una sintonia absoluta en els conceptes i els productes, és -diguem- la fira del turisme valencià, de les empreses de tota mena de la Comunitat Valenciana; i, a novembre, la Comunitat Valenciana tornarà amb força en el que és la principal fira internacional, que és la World Travel Market, que tindrà ja una vessant molt cuidada presencial, i després també tindrà, com l'any passat va tindre ja, una digital online, que també òbviament estarem, però el més important en este moment és saber que la gent torna, com també ho farem en les fires de Valladolid i Saragossa.
En definitiva, tractarem de complir amb la màxima fidelitat i eficiència el que és el pla operatiu de màrqueting.

Enguany, mitjançant l'exquisit mediterrani, n'hi ha un reforç important, que la gala Michelin se celebra a desembre a la ciutat de València, probablement és el fet gastronòmic de reconeixement i de significació d'una destinació gastronòmica, importantíssima esta qüestió.
No serem destí gastronòmic per decret o perquè quatre ho vulguem, ho serem perquè n'hi ha molta gent implicada, molt de treball, molt de talent i la capacitat també de fer possible…, persuadir en eixa direcció.
Estarem també en ciutats promocionant la gastronomia com Brussel·les, Milan, Palència va estar l'altre dia a París, o Alicante Gastronómica, que es recupera presencialment esta mateixa setmana, o Mediterrània Gastrònoma a València, que també enguany recupera la compostura coneguda.

Preparem el pla de màrqueting del 2022, que la nostra voluntat és dedicar 20 milions d'euros, que es basarà en incorporar la seguretat com un atribut i de marca, i tot allò que he pogut anar descrivint fins ara, destí inclusiu, sostenible, hospitalari, capacitat de fascinar cada any, d'incorporar, de diversificar, d'innovar, d'agradar, és el claim, és el briefing de la nostra proposta al món, un estil de vida, una manera de ser i d'estar al món.
Al final, és el que els valencians -crec- en matèria turística hem de col·locar, si em permeten l'expressió, en la voluntat de la gent que vol viatjar.

I, per acabar, i pensant en el 2022 i recuperar tot el ritme possible, destacar la formació i tot el treball d'intel·ligència turística; posar a ple rendiment els programes formatius de tota la xarxa de les CdT; l'esclat i la construcció dels nous CdT d'interior en la província d'Alacant, a Alcoi, València, Requena, donar-li una espenta i avançar en la innovació de productes; i ahir mateix vam tindre una reunió amb el consell assessor del CdT de Benidorm, on anem a construir també un nou CdT al costat de l'Invattur, constituint tot plegat un hub de turisme i innovació, que jo crec que ens permetrà albirar el futur en una capacitat de mesclar talent, tecnologia, educació, formació, en la idea de ser avantguarda, a l'alçada del que Benidorm representa per a tots; nous programes formatius orientats a l'adaptació dels treballadors als nous condicionants del mercat turístic en l'era post-COVID, així com específics orientats -en això hem anat creixent i vull significar-lo- a col·lectius amb diversitat funcional o intel·lectual per a la seua inserció professional, cooperació amb Asindown, Fesord, Predif, Cocemfe, en les rutes inclusives, etcètera.

Incidir en la vessant social del turisme amb l'objectiu de dignificar el treball de les professions vinculades a col·lectius amb escassa consideració social, mitjançant cursos de formació ocupacional continua i preuniversitària; per exemple, fa escassos dies, esta mateixa setmana, ha arrancat la quarta edició del curs universitari d'expert en housekeeping, gestió de pisos i neteja, en allotjaments de la Universitat d'Alacant, impulsat pel turisme, per nosaltres, i adreçat a personal de pisos, que pot ser de tota la cadena de valor del turisme, és el col·lectiu que necessita este tipus d'accions, a la vegada que s'ha estés i hem començat en el campus, a la província de València, en el campus de Gandia, en la Politècnica, i que té per objectiu visibilitzar, dignificar i oferir més oportunitats a este col·lectiu facilitant una formació de qualitat, s'ha apuntat moltíssima gent, la veritat, per a este col·lectiu que els acabe de comentar, des del punt de vista professional.
L'empresa turística d'avui ha de tindre una mirada més horitzontal de la gestió del talent disponible, de la idea d'equip, motiu que ens interessa estimular des de la Generalitat.

El programa específic orientat al personal de pisos s'ha llançant amb el recolzament de representants i agents directament relacionats amb el sector, com és el cas dels sindicats UGT i comissions, la asociación de gobernantes, Asego, l'associació de cambreres de pisos, les kellys, i les associacions d'allotjaments turístics.

Programa de formació també, per una altra banda, orientat a l'alta qualificació dels professionals del sector impartida per grans professionals en sala, cuina, sommelieria, així com la consolidació, per tant, de la xarxa gastroturística de l'Exquisit Mediterrani via l'ampliació del que és l'espectre de l'Exquisit a panaderies artesanals, gelateries artesanals, orxateries, bodegues, vull dir, és un projecte -com saben-, l'exquisit mediterrani, en construcció, en creixement.

Programa també de transformació digital en el sector turístic, posar en marxa el sistema d'intel·ligència turística, que els he comentat abans, i alineació d'empreses i destinacions amb els ODS de Nacions Unides, els dèsset ODS, que és una proposta que hem fet compartida amb totes les ciutats turístiques.

I la darrera és la redacció d'un manual per a l'adaptació de les destinacions turístiques al canvi climàtic.

Estes són les línies estratègiques en les que, comptabilitzant amb els Next Generation, però arrancarem, sí o sí, des de Comunitat Valenciana.

Vull dir-los que la nostra aposta és treballar en eixe mercat, com he dit moltes vegades, anomenant molt, hem tret en plena pandèmia una estratègia internacional basada en Europa occidental, més França, Alemanya, Holanda, Bèlgica, països nòrdics, que han respost d'una manera molt significativa en estos moments, òbviament el Regne Unit, també l'Europa de l'est, Rússia, Polònia, altres països de l'est, mercats emergents, i els mercats de largo radio també els contemplem, com poden ser Xina o els Estatuts Units.

Per últim del tot, dir-los que en el que és el comàrqueting ens ofereix moltes opcions.
Estic parlant de coses de l'actualitat nostra de cada dia, de Turisme Comunitat Valenciana.
Per exemple, recentment, hem presentat moltes opcions per a traslladar i rearmar la marca turística en clau d'autenticitat, d'innovació, de mediterraneïtat.

En la Federació de Societats Musicals de la Comunitat Valenciana, que tenim un acord, hem presentat recentment un mapa interactiu dels músics que arreu del món exporten -ja en tenim identificats més de tres-cents-, exporten, nodreixen les millors bandes i orquestres arreu del món de músics valencians, que poden ser perfectament ambaixadors del que és un talent i una genialitat artística valenciana com a part de la marca també d'un territori, d'una societat que, al capdavall, és el que una estratègia turística pretén posicionar.

Amb les cambres de comerç hem fet un treball dels productes Bio Sense, amb els millors influencers.
Hem fet la Tomatina virtual, per exemple, per citar només un cas, amb l'Ajuntament de Bunyol.
Hem tornat enguany al festival DNA de Dénia, es residenciarà, tornarem als restaurants, no serà en el passeig marítim, com en les darreres edicions, sinó que tornarem als espais reoberts al públic; ahí situarem el missatge.
Amb els grans festivals estem treballant el primer pilot de festival intel·ligent.

En el sector turístic estem treballant programes tecnològics, com el Biontrend, que significa millorar la capacitat analítica, prospectiva, prescriptiva, la vigilància competitiva per a fer possible… És una cosa que hem anat madurant i que és un punt estratègic de futur i en la postpandèmia encara més, després de l'aprenentatge que hem tingut amb Thomas Cook, o la ruptura de la cadena de pagaments en plena pandèmia dels grans turoperadors i dels grans distribuïdors.
Programar el final de la dependència excessiva de la turoperació, que ens ha condicionat moltes vegades el producte, el destí.
No podem deixar que el guio del turisme a la Comunitat Valenciana depenga de factors llunyans que no podem controlar des del sector, no?
Per tant, eixe fet de sobirania que ens pot donar en un món obert, sense fronteres, de lliure mercat, per suposat, de multitud de convivències encara del vell i el nou, però recuperar el guió, via tecnologia, allò de David pot tombar Goliat, no?
La tecnologia és la nostra ona en eixe sentit i, per tant, en un horitzó raonable, la tecnologia pot ser aliada per a fugir de la dependència excessiva dels grans turoperadors, no?
Thomas Cook va ser un gran toc d'atenció al món turístic i la diversificació en els canals és una de les estratègies jo crec que més intel·ligents.

L'experiència indica i recomana, per tant, que la diversificació de productes de mercats de canals és la millor estratègia possible i necessitem tres coses:

En primer lloc, vacunar-nos contra la rutina, contra el conformisme; la zona de confort és, ja ho he dit moltes…, el corredor de la muerte per a nosaltres, si ens creguérem que aconseguit alguna cosa.

Idees clares, una fulla de ruta.
Crec que la teníem, crec que tenim un relat armat en el pla estratègic, en la llei.

Unitat del sector, compartir -això és la governança- lideratge, lideratge coral del sector.
Liderar no és brillar, liderar és il·luminar i que cadascú done la millor versió.
Este és un ecosistema molt divers, molt divers, públic, privat, social, acadèmic… En l'Invatur hi havia una cosa que és molt important: lo que no compartes no existe, no?
Per tant, competir, clar que sí, hem de competir, però cooperant.

I una quarta, si em permeten, ganes de lluitar, no?
Valdano, en termes futbolístics, deia allò que un equip és un estat d'ànim.
La ciutat turística i una estratègia turística i un destí turístic és un estat d'ànim, no?
Ganes de lluitar pel turisme, sense complexes, eixe seria l'últim missatge que els volia donar.

Disculpen si m'he allargat més del compte.

El senyor president:

Moltes gràcies per la seua exposició, senyor Colomer.

Ara passaríem al torn dels grups polítics, començant per aquells que han demanat la compareixença.
En este cas i si no m'enganye, crec que primer seria el torn del Grup Parlamentari Vox.
La diputada Ana María Cerdán té 6 minuts per a fer la seua exposició.

Quan considere convenient, comence.

La senyora Cerdán Martínez:

Gracias.

Le doy las gracias por su comparecencia y por sus explicaciones sobre las actuaciones que se han llevado a cabo en el sector turístico y en cómo se va a enfocar el sector, cara a los próximos meses y al año 2022.

También me uno a sus palabras de agradecimiento hacia los técnicos de la secretaría autonómica.

Una de las mayores premisas que en estos momentos tienen todos los sectores que conforman el turismo de nuestra comunidad es saber cuándo le van a llegar las ayudas de cualquier tipo, ayudas a los que se les han concedido; ayudas que se han solicitado en marzo, abril, mayo, etcétera, pero que, en la mayoría de los casos, o en algunas no han salido las resoluciones o en otras no les ha llegado el dinero.
¿Nos puede decir algo al respecto?

«El ocio nocturno es también parte importante del turismo de la Comunidad Valenciana».
¿Reconoce esa frase, señor Colomer?
«Colomer reivindica al ocio nocturno reglado como el último dique de defensa frente al botellón descontrolado».
«Colomer pide medidas imaginativas para que la hostelería conviva con el virus».
Espero, señor Colomer, que esto lo dijese usted en serio porque, si a las pruebas nos remitimos, esa gestión ha dejado mucho que desear, pues la hostelería ha estado viviendo cara a la pared durante muchos meses.
Y del ocio nocturno, pues, casi mejor no hablamos, ¿verdad?
18 meses, 18 meses que se dice muy pronto, pero que para algunos empresarios y trabajadores ha sido toda una vida.

No ha habido un atisbo de seriedad por parte de la administración, en este caso, por parte de su secretaría.
Se han estado riendo de todo el sector turístico, tratando a los empresarios y a los trabajadores como si en el último escalón fuesen tontos.
¿Qué solución les han dado ustedes, por ejemplo, a los hosteleros sin terraza?
Cerrar, pero sin ERE, con ERTE, para que así hayan tenido que seguir pagando impuestos.

Desde mi grupo parlamentario, desde el Grupo Parlamentario VOX se les ha pedido que mantuviesen una escucha activa, señor Colomer, activa.
¿Y qué han hecho ustedes?
Mirar para otro lado, como hacen siempre.

Sabemos, porque nos lo han dejado muy claro, que a ustedes, a los socios del gobierno Botánico, les importa muy poco el sector turístico, por eso lo han maltratado tanto y lo continúan haciendo.
Aquí, aquí, en el hemiciclo, hemos hablado de la salida de tono malintencionadas de algún ministro y de alguna vicepresidenta o consellera y me remito a la última idea que ha puesto encima de la mesa o que ha vuelto a poner encima de la mesa, que no es ni más ni menos que la tasa turística.

Señor Colomer, ¿qué opina usted al respecto de que se implante en nuestras maltrechas provincias, en estos momentos, está mencionada tasa?
¿Cree usted que, después del maltrato recibido por el sector turístico, añadiendo una subida de luz de más del 50 % en los recibos que, por cierto, los empresarios del sector turístico se preguntan si a ellos también les va a llegar esa pequeña rebaja que nos va a llegar a los usuarios normales o no o va a ser el parche solamente que nos pone Madrid hasta diciembre solamente para la ciudadanía y para ellos no…?

Cuando, en estos momentos, tanto los ICO como los préstamos del IVF, que supuestamente estaban avalados tanto por el estado español como por la Generalitat, se les vendió o se les concedió a los empresarios y autónomos porque no les iban a generar riesgo, ahora, a fecha del martes de esta semana, empresarios autónomos que han intentado tramitar una póliza con su entidad bancaria, y no con una, sino con varias, les han dicho que esos préstamos sí que les generan un riesgo real y muy alto, ¿qué les podemos decir a esos empresarios?

Y, por si nos faltaba algo, ahora también podemos empezar o vamos a empezar con la caza de brujas que supone el pasaporte de la COVID, pasaporte o certificado COVID, que va a obligar a los hosteleros y demás sectores a controlar a todo aquel que entre por la puerta de su negocio.
Están trasladando su responsabilidad, la responsabilidad de la administración, a los hosteleros y con la consecuente sanción que para ello puede haber para la hostelería.
Señor Colomer, y a los viajeros que llegan a los aeropuertos o a las costas en patera, ¿quién los controla?

Mienten, mienten cuando dicen que están consensuados con el sector; mienten cuando se hicieron la foto con la mesa de negociación; mienten cuando, supuestamente, se escudan en su comité de expertos, ese comité de expertos que no existe; mienten y engañan cuando les vendieron a los empresarios los ERTE y no los ERE, esos ERTE envenenados, ya que, en caso de incumplir una de las múltiples exigencias, se deberán devolver a la seguridad social las exenciones de la totalidad de todos los trabajadores en ERTE.
Su política de máximas es una mentira y hace aguas por todas partes.

¿Qué están haciendo para generar riqueza en nuestra comunidad?
Yo se lo digo, dejar perder la Copa América, quizá el evento deportivo que más dinero y movimiento económico puede generar en Valencia y en estos momentos.
Pero, claro, eso no es importante para ustedes, ya que obvian descaradamente que, indirectamente, es una ventana turística, creo que no hace falta recordarle que se transmite a nivel mundial; -y ya termino- como tampoco lo es en este caso, hasta noviembre como mínimo, las plazas del Imserso, esas plazas que pueden dejar a más de cinco mil personas en el desempleo y unas pérdidas económicas de más de seis y medio millones de euros.

Muchas gracias, señor Colomer.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Cerdán.

El següent grup que hi havia demanat la compareixença és Ciudadanos.
Per tant, el senyor Gracia té 6 minuts, quan vullga vosté, per a…

El senyor Gracia Calandín:

Muchas gracias, presidente.

Buenos días a todos, señorías.

Buenos días, señor Colomer.
Bienvenido a esta que es su casa, una vez más.

Bueno, en primer lugar, agradecerle su presencia hoy en esta comisión y también el detalle de sus explicaciones, las explicaciones que nos ha facilitado sobre el turismo valenciano, un sector que, efectivamente, 18 meses castigados durísimamente por esta pandemia.
Hoy usted mismo lo decía, ¿no?
, aún quedan hoteles que siguen cerrados, cuando hablaba de las tasas de ocupación.

Y, pese a los últimos datos del verano, que efectivamente, pues, son positivos, desde Ciudadanos lo cierto es que seguimos preocupados por cómo este sector va a ir encarando su recuperación durante estos meses.
Y muy preocupados, y se lo digo sinceramente, muy preocupados por esa falta de sensibilidad -además, pensamos que demuestra un profundo desconocimiento sobre el funcionamiento de la economía del sector turístico-, esa falta de sensibilidad de algunos de los miembros de su Consell que, de manera…, usted hoy decía inoportuna, coincido con usted en eso, pues, están haciendo planear la implantación de ese nuevo impuesto, de esa nueva tasa sobre este sector que acumula miles de millones de euros en pérdidas durante esta crisis.
Tasa a la valenciana lo quieren llamar.
Sin duda, bueno, pues, si para ellos el modelo valenciano es sinónimo de subida de impuestos…, en fin.

Yo lo que sí que le puedo hoy aquí adelantar es que allá donde el sectarismo de sus socios, pues, no le deja aplicar esas políticas sensatas que hoy usted comentaba de impulsar la demanda y de recuperación, pues, ahí puede que nos tengan a nosotros.

Y, mire, porque nos preocupa el futuro del turismo valenciano, porque reconocemos que es un sector de claro crecimiento de la economía valenciana, es un motor del crecimiento de la economía valenciana, porque siguen siendo muchas las incertidumbres que se ciernen sobre este sector, pues, por este motivo en su momento pedimos su comparecencia hoy aquí.

Y, bueno, encarando este último trimestre del año y a poco más de un mes de que llegue a estas Cortes el proyecto de ley de presupuestos, pues, también le digo que, desde Ciudadanos, estamos preocupados en cómo va a ser adaptada al turismo valenciano, tanto en los presupuestos como en la ley de acompañamiento.

Durante esta pandemia, pues, hemos visto cómo el sector ha tenido que sufrir, en algunas veces, la improvisación por parte del gobierno central; lo vimos claramente con el tema de los aeropuertos en el mes de junio del año pasado.
Luego, hemos visto -esto lo ha denunciado José Ramón Bauzá, nuestro eurodiputado-, pues que o por dejadez o por desconocimiento, aún pudiéndolo, no solicitó el Gobierno de España un plan específico de ayudas a Europa para el turismo, a diferencia de otros países como Italia o Grecia, y probablemente todos los problemas que estamos teniendo ahora, con el plan Resistir Plus y esas condiciones y esos condicionantes, pues, a lo mejor, con un plan específico de ayudas al sector turístico, pues, no los habríamos tenido, ¿no?

Luego, desde el punto de vista autonómico, pues, bueno, hemos visto cómo, pues, aunque se han puesto en marcha medidas, pues, muchas no han sido suficientes.
Usted hacía referencia al decreto del ocio nocturno.
Bueno, tuvimos que aprobar un decreto ley, el 10, para ampliar esos esos 4,8 millones que hacían falta.
Por tanto, había un mal dimensionado, ¿no?
, en un primer momento no fue no fue suficiente.

Luego, pues, bueno, en plena situación de crisis económica -lo comentaba la compañera-, el sector también ha visto como era ninguneado, con declaraciones como aquello de la explotación laboral, cuestionando el valor que suponían para la Comunidad Valenciana.
En fin, falta de empatía, no como usted mismo reconocía y como también decía la ministra Ribera en un momento dado, ¿no?

Frente a todas estas piedras, la realidad es que, desde nuestro punto de vista, el sector turístico ha encarado con responsabilidad, solidaridad y compromiso este escenario que no ha dejado de ser desolador.
Solidaridad, poniendo a disposición de la Generalitat esos hoteles medicalizados, esos alojamientos para médicos, para fuerzas y cuerpos de seguridad del estado; responsable, con las medidas sanitarias que han tenido que poner en marcha y comprometido con sus 300.
000 trabajadores.

Hoy sí que me gustaría detenerme en dos aspectos y me gustaría preguntarle por dos cosas.
Una, no ha hecho referencia hoy usted aquí, que tiene que ver con el programa del Imserso y la otra, pues, de cara al tema del turismo internacional, pues bueno, sí que ha hecho referencia al tema del pasaporte COVID, pero sí que me gustaría hablar un poco de los corredores seguros o qué pueden tener que ver los corredores seguros en estos meses de invierno y de primavera.

Por un lado, el tema del Imserso nos preocupa porque en el fondo la Comunidad Valenciana es uno de los principales receptores de este tipo de fondos.
Durante la pandemia hemos visto cómo el programa quedó suspendido, los fondos presupuestados nunca han revertido sobre el sector turístico español, en general.
Y este año que sí que parece que se va a poner en marcha el programa vemos que ocurre lo mismo que en el 2019, el ministerio llega tarde en sus anuncios para las licitaciones, el programa corre el riesgo de no ponerse en marcha tiempo.
Y sí que me gustaría preguntarle qué acciones concretas ha llevado a cabo desde su secretaría para reclamar este programa y cómo valora usted esos pliegos de condiciones establecidos en la convocatoria del programa.

Respecto al tema de los corredores seguros, pues, sabemos que el turismo internacional juega un papel fundamental en la desestacionalización y, bueno, conocemos el acuerdo, porque nos lo hizo llegar, de octubre del 2020 para establecer esos corredores seguros.
Ahora es verdad que con el pasaporte COVID y las restricciones actuales se puede viajar, pero nunca sabemos cómo va a evolucionar el tema.
Por eso le pregunto, ¿en qué estado se encuentra este acuerdo?
Y ante un posible endurecimiento de las restricciones de esos países como Reino Unido, Francia, Alemania, pues, ¿hasta qué punto estamos preparados para establecer esos corredores seguros?

Y ya voy concluyendo.
Dicen que las buenas decisiones vienen de la experiencia y la experiencia viene de las malas decisiones.
Con la experiencia que tenemos después de ese bono Viaje, ¿cómo valoraría usted la puesta en marcha de un bono sénior para el año que viene que complemente a ese programa del Imserso?
Me gustaría saber su opinión al respecto.
Hoy usted ha hecho referencia al conformismo, me había apuntado una frase suya de que el conformismo sería la peor pesadilla.
Así que me gustaría preguntarle si considera que estamos preparados para que el turismo resista una quinta ola.

Muchas gracias, secretario.

Gracias presidente.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Gràcia.

Ara passaríem als grups que no han demanat compareixença perquè facen la seua intervenció per un temps de tres minuts.
Primer que res, el diputat Martínez d'Unides Podem.
Quan vullga.

Perdone?
El Partit Popular?
Ah, acaba l'oposició i després va…, val, molt bé.
Gràcies.

Té 3 minuts el Partit Popular, el senyor Pérez Fenoll.
Quan vullga.

El senyor Pérez Fenoll:

Buenos días, señor presidente.

Muchas gracias, señor Colomer, por su comparecencia y por el tono que utiliza siempre, amable y lleno de humildad, en sus intervenciones.

Hacia el final de su intervención me he dado cuenta de que no quería hablar de lo que más interesa hoy, lo que más interesa hoy, y también me he dado cuenta por qué ayer no leyó la prensa y es que estuvo reunido en Benidorm, en mi pueblo, y no le dio tiempo a leer la prensa.
Lo que más todo el mundo está esperando hoy es que nos hable de si va a poner una tasa o un impuesto turístico o no, eso es lo que realmente interesa al sector hoy.
Y, entonces, usted en su segunda intervención yo creo que debería aclararlo, no a salirse por las ramas, no a decir si usted va a defender el turismo, si va a defender al sector turístico, sino a decir: sí, vamos a poner…, porque vamos a votar a favor en la ley de acompañamiento, a la tasa turística o nuestro grupo del Partido Socialista en las Cortes Valencianas va a votar en contra.

Su exposición, que ha sido…, da la sensación de que todo es una maravilla, ha estado una hora aproximadamente hablando.
Y hacer unas apreciaciones, usted decía que no le gusta sobreexponer en algunos temas, como el tema de las ayudas, pues, para no querer sobreexponer, ha estado 15 minutos hablándonos de ayudas.
Ayudas que si usted, que también decía que no le gustaban los números y nos ha atosigado a números, hace el cálculo sabrá que las ayudas que ustedes han dado al sector no llegan al 2 % de lo que el sector genera en un año, o sea, ayudas que pueden considerarse míseras realmente.

Yo sé que usted es muy responsable y usted sabe que como responsable de turismo, que no hay otro por arriba de usted, el presidente, pero usted es realmente…, no tenemos conseller en esta comunidad, cosa que es una de las promesas que hizo el señor Puig que pondría conseller cuando él fuera presidente y que la conselleria estaría en Benidorm, en mi pueblo, (rient) otra promesa incumplida.
Pues, yo no sé si usted es consciente que usted es el máximo responsable de un sector que significó antes de la pandemia el 15,5 % del PIB valenciano, que significó más del 15 % de la ocupación en la Comunidad Valenciana y que en los últimos años crecía el doble de lo que crecía la economía valenciana.
O sea, usted es el máximo responsable de un sector que el último año y medio ha sufrido calamidades, que da trabajo a 320.
000 trabajadores, que genera sobre el PIB regional supera los trece mil cuatrocientos millones de euros y que tendría que haber venido antes a dar la cara aquí, porque es el máximo responsable de un sector importantísimo para nuestra comunidad.

La prudencia en el caso de la pandemia es necesaria, pero una cosa es la prudencia y otra cosa es el casi abandono.
Es el poner vendas intentando hacer ver que ayudan a este sector y no lo ayudan.

A ver, se me acaba el tiempo.
Bueno, en definitiva -termino, señor presidente- yo creo que nos haría un gran favor a los grupos de esta comisión si usted ahora nos dice cuál es su opinión, pero opinión en sí o no, a la tasa turística; cuál es su opinión en cuanto a la actitud del Gobierno de España en cuanto al Imserso y cuál es su opinión en cuanto a aplicar el pasaporte COVID, no a los corredores internacionales sino a nuestros restaurantes, a nuestros bares, a nuestros lugares de ocio.

Nada más y muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor diputat.

Ara sí, anirem a…, és el torn del senyor Martinez per Unides Podem per un temps màxim de 3 minuts.
Quan vullga.

El senyor Martínez Ruiz:

Gràcies, senyor president.

En primer lloc, traslladar per part del nostre grup el nostre agraïment als treballadors de Turisme de la Comunitat Valenciana i dir-li que, almenys per la nostra part, creiem que ha de ser una prioritat solucionar les reivindicacions que els propis treballadors tenen sobre l'entitat i sobre els recursos i la quantitat de treballadors que té la pròpia entitat.
Ens vam reunir amb ells fa uns mesos i creiem que això s'ha de solucionar pròximament i esperem que els propers pressupostos servisquen per això.

L'impacte negatiu de la crisi sobre l'activitat turística, com vosté ha dit, ha sigut brutal, també és veritat que s'han aprovat ajudes com mai s'havien aprovat abans.
Jo volia preguntar-li si té una estimació sobre la quantitat total d'ajudes rebudes pel sector, tant en ajudes directes com en estímul a la demanda i a través d'instruments financers, préstecs i avals per part del Govern d'Espanya, la Generalitat Valenciana i les províncies també, les diputacions.

Sobre el programa de l'Imserso, que vosté sap que hi ha hagut voluntat per part del govern de posar-lo en marxa, em sorprèn que per part dels partits de l'oposició no es diga absolutament res de que els plecs, per exemple, s'han paralitzat a conseqüència d'un recurs presentat per Hosbec perquè considera que no se'ls pagava suficient per habitació.

Volia fer-li algunes preguntes molt concretes.
La primera és sobre els festivals d'estiu, si creu que tornaran ja en condicions de normalitat en l'any 2022 i si l'oferta es recuperarà en termes comparatius respecte al 2019.
També volia preguntar-li, perquè s'ha donat a conseqüència de la COVID un fort increment del turisme en tot el que té a vore amb caravanes, autocaravanes, furgonetes adaptades, etcètera, i volia preguntar-li si hi ha com un objectiu específic per part de Turisme de la Comunitat Valenciana de crear espais públics d'aparcaments amb serveis per aquest tipus de turisme i de tal manera que no afecten o que l'impacte sobre el medi siga el menor possible i l'efecte sobre la saturació siga el menor possible també.

També volia preguntar-li sobre les expectatives de la recuperació econòmica, del creixement del PIB i de la recuperació de l'ocupació, que ha sigut molt important durant aquests mesos, però si hi ha una previsió aproximada de quan es completarà la recuperació del sector, si per a la temporada d'estiu de l'any que ve ja podrem parlar d'una recuperació completa del sector.

També volia dir-li dos qüestions que per a nosaltres són problemàtiques.
La primera, sobre la situació de les kellys, han anunciat mobilitzacions, sap que prompte comencen les negociacions per a la renovació del seu conveni.
I nosaltres creiem que la Generalitat Valenciana ha d'intercedir per part de les treballadores, perquè no es poden seguir consentint unes condicions laborals que suposen un problema greu d'explotació laboral i que les pròpies kellys estan dient que les seues condicions han empitjorat, que la càrrega de treball ha augmentat durant aquesta temporada d'estiu.

I vull finalitzar amb la qüestió de l'impost sobre l'activitat turística, perquè no vull escurrir el bulto en eixe sentit.
Vosté sap que la nostra postura és favorable a la implantació d'aquest impost, que ja existix en bona part d'Europa, que no ha deixat de recaptar-se en aquests mesos.
I que si el problema no és l'aprovació de l'impost sinó que és una qüestió del moment, aleshores que se'ns diga quin és el moment correcte per aprovar-lo.
Perquè nosaltres portem proposant-lo des del 2017 i mai és el moment de posar-lo en marxa.

Pel demés, agrair-li la seua predisposició sempre a vindre a les Corts Valencianes a rendir comptes de la seua gestió i, en particular, en una època tan complicada com aquesta.

Gràcies, senyor president.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Martínez.

Ara, també per temps de 3 minuts, la senyora Aitana Mas.
Quan vullga, vosté.

La senyora Mas Mas:

Gràcies, president.

Bon dia, senyor Colomer.

Sumar-nos des de Compromís, òbviament, a les felicitacions al personal tècnic al seu servei, perquè al final l'agilitat en la tramitació i també en el pagament de moltes de les ajudes suposen, doncs, darrere té un esforç importantíssim de moltes persones que, com vosté comentava, amb els pocs mitjans humans, al final, han tramitat el que mai probablement s'hagueren pogut imaginar que podrien tramitar.
I això són moltes hores i molta dedicació extra que volem agrair.

A més, també, agrair la compatibilitat i la flexibilitat de l'accés a les ajudes.
Crec que això també és important destacar-ho perquè no s'han limitat en ningun moment les ajudes a que només pogueren rebre per una banda sinó que pogueren ser complementàries.
I això és important per a un sector, a més, tan transversal com és el turístic.

Crec que vosté ha dit una frase que emmarca probablement el debat en esta qüestió, i és que esta crisi no ha sigut generada pel propi sector turístic sinó per una qüestió sanitària.
La gent vol continuar visitant els distints llocs, vol continuar viatjant, vol continuar fent eixes tipus de despeses, però, evidentment, ha hagut una qüestió innegable que és una crisi sanitària, una crisi també de confiança cap a totes les destinacions, cap a tot el món, de por, d'eixes pors que hem assumit tots en moments molt crítics d'esta pandèmia que no ha acabat.

I, per tant, a mi m'agradaria preguntar-li sobre la recuperació, però, evidentment, sé que vosté no té la vareta màgica i que, òbviament, eixa recuperació econòmica vindrà de la mà en funció de com vaja evolucionant la pandèmia.
Això és una qüestió òbvia i, evidentment, doncs, vosté no pot saber-ho.

Però hi ha dos qüestions.
La primera, jo crec que el tema del passaport COVID, ens dirà vosté com està eixe tema, jo fer-li algunes valoracions.
Mire, ahir veiem en el Telediari com un dels ministres de Brasil acompanyava al senyor Bolsonaro en la Cimera de l'ONU, estava infectat de COVID i no l'havien deixat entrar a un restaurant perquè en Nova York no pots entrar a un restaurant si no estàs vacunat, i havien compartit eixe sopar, una pizza, en el carrer perquè precisament ni Bolsonaro s'havia vacunat i este home estava infectat, vull dir, per fer-nos una idea.

Al mateix temps és difícil mantindre una postura quan no sabem quina és la resposta, tampoc, de les vacunes.
No sabem quan de temps van a durar eixos anticossos, quan no.
Igual també podria generar una falsa seguretat el poder dir si podem entrar o no a un restaurant en funció de si estem vacunats o no, sense saber com va a ser la resposta de la vacuna ni tan sols -només per introduir un element més al debat.

Però al mateix temps, també és una estratègia utilitzada en molts dels llocs on no han tingut una resposta tan positiva com la que hem tingut en esta comunitat a l'hora de vacunar-nos, on tenim un índex molt elevat de vacunació i, evidentment, s'ha fet com un estímul per a promocionar-la.

I, per últim, respecte a la taxa turística, coincidim.
No sabem què ha de passar, quin és el bon moment per a poder implementar-la, però evidentment li han preguntat per la seua opinió.
Jo crec que és una qüestió que no depén d'una opinió concreta, sinó d'una opinió col·lectiva d'un govern de coalició i que nosaltres entenem que òbviament si ens podem comparar amb una comunitat autònoma seria la de Catalunya per la diversificació del turisme que tenim i eixa taxa a Catalunya no ha suposat una disminució de les persones que l'han visitada.

Per tant, entenem que és una qüestió a estudiar, a valorar, a debatre en el si del govern, però que pot ser positiva per a poder pal·liar els efectes negatius de les massificacions en distintes ciutats de la nostra comunitat.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora diputada.

Ara, el senyor diputat del PSPV senyor Arques, per 3 minuts, pot fer les seues consideracions.
Quan vullga.

El senyor Arques Cortés:

Moltes gràcies.

Darle la bienvenida al secretario autonómico de turismo, al señor Colomer, que nos ha relatado el proceso.
No estamos en una crisis turística, estamos en una crisis sanitaria que afecta al turismo.
El 7 u 8 de marzo hay alarmas.
El 14 de marzo todas las ciudades, todos los ciudadanos nos quedamos en casa y, a partir de ahí, abrimos un espacio de 18 meses que hoy, 18 meses después, lo analizamos.

En mayo o en junio se estaba dando respuestas desde el sector del turismo a este cierre fruto de la crisis sanitaria y estas soluciones eran en líneas de subvenciones, ayudas, medidas, campañas, y fueron soluciones muy rápidas.
La administración justamente no se caracteriza por su rapidez, pero en tan solo tres meses ya estaba gestionando ayudas y subvenciones, medidas, campañas adaptadas.

No tan solo ha habido ayudas del sector del turismo.
Tenemos que recordar los 400 millones del plan Resistir, 647 del Resistir Plus, 250 millones del IVF, las ayudas directas, diputaciones y ayuntamientos que se han incorporado a todas las ayudas y…, que es el sector del turismo, porque el sector de turismo son viajes, hostelería, alojamiento, medio ambiente, cultura, congresos, gastronomía, movilidad, educación… Todo es turismo.
Por lo tanto, creo que es una queja no justa decir que no ha habido ayudas al turismo cuando han llegado ayudas desde todas las administraciones y desde todos los sectores hacia el sector específico del turismo, que es verdad que ha sido el que más dificultades ha tenido en esta crisis sanitaria.

Los datos del 2019 son datos que hoy no tienen ninguna…, muy poca validez, y el relato del secretario autonómico es muy correcto, porque plantea un relato cronológico.
Lo que hace diez meses eran críticas a un bono viaje hoy son solicitudes de ampliación de la partida o de los criterios de selección.
Lo que hace diez meses no era posible hoy está totalmente consolidado, como el pasaporte COVID o el pasaporte verde y, a partir de aquí, toda la recuperación del proceso de recuperación ha sido muy bien gestionado, desde el cierre durísimo en el año 2020 y en el primer trimestre de 2021, con más casos de COVID, con el perimetraje -que fue un cierre durísimo-, con todo el proceso de recuperación, con ese programa Recuperatur, con Bono viaje, un descuento del 70 %, con 17 millones de euros, con ayudas directas a las empresas, gestionadas tan solo en tres meses y con un 90 % de solicitudes tramitadas… Enhorabuena a todo su equipo.
Con los 18 millones de ayudas: 7,7 para alojamientos turísticos; 3 millones para las agencias de viaje, que en su día varios grupos de la cámara pedían que se reforzase; 7,3 millones para empresas dedicadas a productos turísticos.
Los 12,8 millones de ayudas directas al ocio nocturno, y empezamos con ocho, se solicitó incrementar, se incrementó con casi cinco -4,8.

Y, a partir de aquí, todo un proceso de recuperación: con mayo del 2021, iniciando la recuperación; con junio y septiembre, afianzándola; con agosto, buscando indicadores parecidos al 2019, y con un septiembre, preparándonos para el futuro, que pasará por los fondos Next Generation, pasará por el fondo financiero del estado en competitividad turística, que tiene 540 millones de euros, que es muchísimo dinero, y con la reactivación el programa Bono Viaje, que ya digo que hace a lo mejor ocho meses era una idea que no la teníamos como propia.

Así que enhorabuena por ese trabajo, muy duro, todo innovación, todo estaba por desarrollar y vamos a seguir ahora desde septiembre del 2021 preparando ya la campaña del 2022.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Arques.

Ara el senyor secretari autonòmic, per temps indefinit…

El senyor secretari autonòmic de Turisme:

Seré més breu.

El senyor president:

Quan vosté vullga, pot respondre als grups polítics.
Quan vullga.

El senyor secretari autonòmic de Turisme:

Moltes gràcies, senyor president.

I moltes gràcies, senyories, a tots els grups invariablement per les aportacions, pels angles d'anàlisi que fan, per tot el que hem escoltat fins ara.
De tot s'aprén i estem aquí per a aprendre i per a fer una reflexió crítica sobre nosaltres mateix com a govern.

Aniré contestant per fidelitat a les paraules als diversos arguments amb tota la rapidesa, encara que alguns s'han repetit en uns portaveus, grup i altres, però intentaré no deixar-me res.
I si fora així, ja m'advertiran.

La diputada senyora Cerdán, de Vox.
En el tema de les ajudes jo he explicat amb detall… El portaveu del PP comentava que he estat una estona considerable parlant de…, perquè em semblava un exercici de transparència, descriptiva i no valorativa.
Inclús a l'hora de valorar, he dit que tot junt no mitiga el desastre causat per la realitat.
Jo, sincerament, no estic aquí per a traure pit ni per a donar lliçons de res i per a plantejar la realitat.

He explicat els percentatges que des de Turisme Comunitat Valenciana, com i de quina manera, per delegació, per iniciativa pròpia, hem gestionat en equip, hem tramitat.
Compatibles…, en això la senyora Mas crec que ha posat…, perquè altres vegades no ha sigut així, en altres crisis, en altres llocs, fer compatibles totes les ajudes, tota pedra fa paret.
El senyor Arques ha fet una descripció de tot el que ha estat damunt de la taula.
I tot plegat no ha ajudar a mitigar el volum de la destrossa.
No.
Però, per contra, no sé si açò neutralitza el que acabe de dir, ni consola.
No, tampoc consolarà.
La Generalitat valenciana crec que ha posat més que ningú, ha fet tot el que ha pogut en el marc de finançament que teníem.

L'oci nocturn reglat com a dic de contenció front a sociacitzacions més perilloses, descontrolades com puguen ser els botellots i altres històries que estaven fora de control.
Jo sempre ho he pensat, i no vaig a desdir-me ara, sempre ho he pensat, que l'oci nocturn…, el cas, també dic, que en la comparativa amb altres comunitats i amb altres països més o menys les autoritats sanitàries han reaccionat igual.
Sempre que ens tractàvem de comparar amb no sé qui, no se qui estava aplicant mesures -veiem França, Itàlia- d'un sesgo, diguem, d'unes característiques també molt severes i dures cap als mateixos col·lectius.
I això si no ho posàrem ara en consideració, no estaríem dient el que ha passat.
Per tant, no ha sigut una comunitat que en exclusiva ha vist que per ahí hi havia…, l'autoritat sanitària que per ahí estava la…

Jo sempre he pensat que els negocis de l'oci reglat…, el pèssim paper que juga el juí i el prejuí en la vida -això ho va dir l'altre un dia un pensador i estic molt d'acord- i el fantàstic paper que juga la compassió.
La compassió, empatia, posar-te en la pell de l'altre.
I crec que en esta pandèmia hem aprendre eixa lliçó.
Perquè no teníem tampoc experiència.
I jo a qui més he admirat en esta pandèmia és a la conselleria de sanitat, en totes les decisions que ha aprés en la tremenda dificultat.

Dit això, jo pense que l'oci reglat, controlat, responsable, professional… No el que incomplix.
El que incomplix el propi sector ha dit que el tanquen, que s'aplique la disciplina necessària.
Però l'oci reglat podia jugar un paper alternatiu, part de la resposta, part de la solució davant una pulsió social en alguns moments d'esta eterna pandèmia que hem viscut, una pulsió irrefrenable, que eren les ganes de sortir de la joventut, de la no joventut, de socialitzar, d'amagat els botellots, festes privades.

Jo crec que l'oci nocturn reglat, professional, responsable, protocol·litzat era part de la resposta i de l'estratègia d'una resposta en el moment que s'estimara oportú.
No faríem bé si estigmatitzarem l'oci nocturn.
Oci nocturn sobre el qual, este departament del qual soc responsable, es parla, no té cap competència.

Soc conscient que forma part de la marca…, vull dir, perquè en la mediterrània l'oci nocturn, un establiment d'hostaleria, la música, que un oci nocturn també podria dir els festivals, no?
, formen part de la promesa de diversió, de la promesa d'entreteniment, de felicitat, de la indústria de la felicitat que se reclama de si mateix l'oci nocturn.
I jo estic d'acord.

Dit això, el tema que ha dit vosté de «riéndonos del sector» o «mirando para otro lado» no vaig a fer cap consideració.

Sobre la taxa.
Ara… si volen, després, al final de tot, contestaré a totes les seues senyories.

Els préstecs…, m'han comentat competències lligades a altres governs.
Els préstecs ICO, nosaltres sí que hem traslladat la importància de la màxima flexibilitat, de la màxima sensibilitat a l'hora de gestionar el desenllaç dels ICO, perquè és evident que els terminis no eren ajustables a una pandèmia que s'anava prorrogant a si mateix.

La pandèmia anava trobant, este virus, excuses, fórmules, camins per a continuar fent mal, continuar tornant en forma de nova variant, nova onada.
Per tant, eixe cronograma del virus i el cronograma dels ICO -de la burocràcia ICO, per dir-ho així- no…, ni a priori.
Podem entendre que no podia quadrar.
Era una sincronia molt difícil.
Per tant, sí que és veritat, i amb això estic d'acord, l'estat ha de ser flexible a l'hora d'allargar, ajornar i examinar que els ICO no acaben mal, no acaben rebentant negocis al final.

Com en el tema dels ERTE, que és un instrument de protecció social que no és perfecte, però sense els ERTE ho hagueren passat molt pitjor, i tot el sector ho ha dit, que no és un instrument perfecte, però és un instrument que ha permés ajudar, protegir els treballadors, que és el mateix que protegir les empreses moltes vegades, perquè de què estem parlant aquí?

El passaport COVID.
Vaig a contestar ja si volen… És que molts han fet les mateixes preguntes.
El passaport COVID.
Per a mi arriba després d'un consens no fàcil entre el parlament, la Comissió Europea, el consell… -el consell nostre no, les institucions europees- per a reconciliar la seguretat sanitària amb l'activitat econòmica.
Inclús la Comissió Europea recomana els estats membres en un moment donat que no aprofita sols per a creuar fronteres… -que sí que hi han controls de fronteres òbviament, hem escoltat una cosa que…- no sols per a creuar fronteres, sinó que siga aplicada la metodologia per a convocatòries, esdeveniments culturals, exemplifiquen projeccions musicals o altres tipus d'activitats que facen possible donar una sortida d'esperança, mentrestant no sortim de veritat i ens llevem de damunt el virus, a la vida, a l'activitat econòmica i per a no continuar afonant sectors, treballadors, etcètera.

A mi me pareix un instrument molt interessant, una hipòtesi de treball plausible el passaport COVID, el certificat verd, aplicable a aquells sectors que el seu model de negoci estiga d'acord que això els va bé.
Per exemple, l'hostaleria.
Si la restauració diürna, les cafeteries, els restaurants, no volen esta fórmula, doncs no.
Però sí que hi han sectors -me consta- que inclús han fet, abans del certificat COVID, experiències pilot com en Barcelona que vàrem participar també nosaltres d'un concert per a 5.
000 persones amb test d'antígens, PCR… amb un test d'antígens previ i amb altres mesures que s'implementen.
No sols un enfocament, sinó diverses mesures.
I va sortir molt bé.

Per tant, el passaport COVID en aquells sectors que puguen ser els de la música en viu, els festivals de música i altres sectors de l'oci nocturn que també, ens han significat que en el mentrestant no se recupere d'altra manera és una via d'escapament, una via de possibilitat i d'esperança de tornar a treballar, doncs és una cautela que d'alguna manera, com dia molt bé la senyora Mas, no sabem la vacunació, els efectes…, si és tan eficaç, si ens blinda de veritat, però en el mentrestant jo crec que són fórmules per a anar convivint.
Pitjor és la socialització descontrolada.

Jo, per tant, al passaport COVID sí que li done claríssimament un vot de confiança en aquells sectors que creguen que ajuda, que creguen que ajuda.
Perquè, de fet, aixina ho han manifestat, i aixina ho hem treballat i aixina ho hem demanat.

A més, seria també un estímul per a aquells col·lectius en eixes franges d'edat que s'han resistir a vacunar-se.
Perquè encara hi ha negacionistes o gent que pel que siga no vol vacunar-se, doncs la possibilitat de l'estímul que això te puga afavorir a presenciar un concert o a divertir-te, doncs podria ser un estímul, sens dubte.
A partir d'ahí, poc més que afegir en este sentit.

En el tema de l'Imserso, si volen els conteste ja, nosaltres hem fet des de fa ja molt de temps, des de ja fa alguns anys, hem mostrat la nostra preocupació perquè és necessària una actualització del model de l'Imserso, una actualització en el sentit que durant els últims anys ha descansat sobre les pèrdues del sector, sobre un cert altruisme del sector.
Cal fer un estudi de mercat, a més l'administració pública ha de ser exemplar, no pot reduir tant el preu i voler que aspirem a un model de qualitat de serveis i d'ofertar… Vull dir, l'estat hauria de revisar-lo, i hem demanat en reiterades ocasions, i hem traslladat a la secretària d'estat que per favor es faça una taula de diàleg per a revisar les condicions de l'Imserso, que l'Imserso, a més, fa cohabitar dos ànimes: la del dret a viatjar, de generacions que en el seu moment ho van tindre més difícil, i jo crec que és un programa d'èxit, gent major que pot viatjar, i després el manteniment dels equips, de treballadors, de les empreses, de la indústria turística oberta en èpoques on és molt dura l'estacionalitat i on és molt dur haver de tancar.
Però, esta segona vessant hauria de tindre més rellevància, més protagonisme; per tant, una adaptació de preus.

Administrativament enguany les coses han anat lentes, és una certesa, els recursos solen ser recurrents i habituals.
Jo sí que aposte pel diàleg per a revisar, el més aviat possible, i, si no, ens condemnen a tindre un model ranci, si em permeten l'expressió; vell, vell en el pitjor sentit de la paraula, perquè tot en la vida ha de canviar, revisar-se i tal, doncs, això jo crec que haurà d'estar en la voluntat dels ministeris implicats, dels departaments i tal.
Enguany, pel que siga, perquè en pandèmia jo entenc que serà molt difícil fer moltes coses noves i mantindre les rutines, no ho sé, no vull excusar tampoc a ningú, però és veritat que arribem tard, hi ha molta incertesa en el carrer i en la vida de les persones grans que no saben si…, això no ajuda, i si és, finalment serà amb uns preus que no són justos.
Esta és la nostra opinió.

I què hem fet, que m'ho han preguntat també altres portaveus?
Doncs, insistentment, amb la ministra nostra, la secretària d'estat de turisme, que no són els competents sinó que això rau en un altre ministeri, i jo no sé si a la millor un model de solució seria hibridar un poquet les competències que estigueren en els dos ministeris, no ho sé, seria presumptuós per part meua donar la solució però que és una assignatura pendent, doncs, en això estic d'acord amb tots aquells que opinen d'esta manera.
Perquè si examines el preu de pensió completa, activitats complementàries, etcètera, és que és inviable, i el que és inviable és insostenible, i allò insostenible no pot durar.
(Soroll de papers)

El portaveu de Ciutadans parlava també de la taxa.
Si els pareix, deixaré per al final allò de la taxa i faré una resposta conjunta.
També ha parlat de l'Imserso, crec que he donat la resposta.

Els corredors segurs, que és un tema que m'ha insistit, i més o menys si estaríem preparats… Els corredors segurs ens han ocupat a nosaltres i al sector, perquè és el fruit també del treball conjunt on les rialles i el mirar cap a un altre costat li assegure jo que ha sigut l'última cosa que ha entrat en escena, sinó tot el contrari; respecte màxim.
Hem treballat molt els corredors segurs, fins i tot hem prorrogat ara, en el darrer acord, amb una organització del sector, l'Hospitaliteam i els hotels refugi, els hem prorrogat un parell de mesos, per si fora necessari, en esta època en què ja hi ha altra conjuntura epidemiològica, altres… I ara, crec sincerament, eh?
, encara que tot és possible i donar passos enrere és un escenari, no seré jo qui ho pronostique per a res, sinó que jo crec que cal tindre sempre l'optimisme i l'esperança, però ara la història és el passaport sanitari, el certificat verd.

El corredor és tota una infraestructura, tota una metodologia, uns protocols que hem treballat, que estan comprovats, que Benidorm va fer un enorme esforç en el seu moment, que l'hem replicat per a tota la Comunitat Valenciana, i que el ministeri nostre, tant el d'Afers Exteriors com el de turisme, i els consolats, hem estat reunint-nos, l'ambaixador…, ahí hem fet un esforç.
Si poguera dir allò de «estiguen tranquils», mai estaríem tranquils perquè sempre podríem fer més, però hem treballat moltíssim.
Recorden que també en un moment donat tant els britànics com…, els britànics tenien l'obsessió de només obrir per a les illes, però no Balears i Canàries per a Espanya, sinó també Madeira i Açores per a Portugal, vull dir, tenien el concepte d'illa cultural, el concepte d'illa per a establir relacions, i a partir d'ahí parlem.
Tampoc acabà de quadrar mai ni a Balears ni a Canàries ni enlloc, i, mentrestant, doncs ha evolucionat la implantació de la vacuna, el passaport, la Comissió Europea, estem en un altre escenari, potser, no dic més preferent i prioritari però sí el de més actualitat.
Allò altre ho tenim, estem raonablement preparats per a afrontar-lo, si haguérem de recuperar; de fet, continuem, eh?
, hem allargat un parell de mesos l'acord per a part de les garanties de ser corredor sanitari verd.

D'algunes accions del govern central jo tampoc puc esplaiar-me més, ja he dit allò de l'Imserso, he dit que…, i si no ho he dit, ho dic ara, els ERTO, per exemple, s'haurien de prorrogar fins que siga necessari, fins que siga necessari.

M'ha preguntat vosté pel bo sènior, és una hipòtesi també, jo crec que ara estem en eixos mesos… Hem de renovar el decret que regula per a no veure'ns atrapats en la literalitat d'un decret que en aquell moment vam fer tot el que vam saber i poder fer; ara estem en una conjuntura distinta, hem de revisar unes quantes coses.
I la idea del sènior és un tema que tenim damunt de la taula; millor obert per a tots els públics, primar les estades més llargues ja que l'Imserso no presenta bon aspecte a la millor, no ser un substitut de l'Imserso però sí dedicar-nos al manteniment, que no tanquen en temporada baixa els establiments, especialment això.
I crec que és el que m'ha preguntat, no oblide, com he dit abans, allò de la taxa.

Els gestos de solidaritat del sector, no puc més que subscriure'ls perquè els he conegut de prop, senyor diputat.

El portaveu del Partit Popular també ha preguntat sobre la taxa i jo en cap moment, en cap moment, he volgut que la intervenció sonara a meravella.
No, això, senyor Manuel, no és la història, ni tan sols que vosté pense, no, no tot és de meravella perquè no s'ha fet de meravella, perquè no estem ahí.
Hem fet el que hem pogut amb el que hem tingut on hem estat, jo crec que eixa és una màxima que ens ha guiat, això sí que li puc garantir.
Sóc conscient del valor del turisme, i també li dic que és molt més important que el sector siga fort que nosaltres tinguem una estructura de conselleria; amb el temps s'arriba claríssimament a eixa conclusió.

És molt important que el sector, en totes les seues derivades, expressions, de rural, de pimes, d'autònoms, d'startups, de tot el que és el prejuí d'identificar este sector amb un gran magnat i tal, tot això, és totes les mides, totes les expressions, tota la capacitat d'innovació, és molt important que això estiga ben armat, que tinga una veu, que tinga lideratge, és molt més important, que no que el govern siga… el govern ha de ser molt conscient, molt conscient, i donar mostres constants i permanents a perpetuïtat de sensibilitat i confiança, i a mucha honra.

Som el 15 % del PIB, potser no cal ser més, no ho sé.
En la mediterrània, més o menys, les regions més dinàmiques estan en eixa… perquè estar en la mediterrània i no ser una societat, un territori obert al món, que és el turisme, no tindria cap sentit.
Però, a partir d'ahí, la porció, la fracció de PIB que ens toca, qualificar-lo, millorar-lo, identificar contradiccions, superar-les, i tampoc és un tema d'un creixement sense límit; ja al 1980, a Manila, la declaració de Manila parlava de control de capacitat de càrrega.
Amb això vull expressar-los que és un tema que ens preocupa molt, el que som qualificar-lo, això sí.

El passaport post-COVID, també m'ha preguntat i crec que he contestat.

El portaveu de Podem… el còmput global, que també vosté ha fet, del conjunt de les ajudes, del Resistir, Resistir Plus.

Els festivals d'estiu, si serà possible que tornen en el 2022.
Esperem que sí!
Nosaltres, en el marge d'incertesa; la incertesa és una companya de viatge que ha vingut a seure a la nostra taula -per dir-ho així- i amenaça amb quedar-se.
Per tant, pronosticar, fixe's vosté, el llarg termini en turisme i en moltes coses de la vida ja no sé exactament què és; el mig termini perd potència predictiva; el curt termini ha sigut substituït pel curtíssim termini, comences la setmana, o comences el dia amb una normativa i… Vull dir, en eixe escenari és molt complicat planificar i encertar, però sí que li dic que crec que si no hi ha reversos -diguem- de caire epidemiològic i sanitari, jo sóc dels que pensa…, que de vegades s'ha qüestionat, els festivals com els vàrem conéixer ja no tornaran, doncs, jo crec que si no hi ha contraindicacions sanitàries, que ahí en la jerarquia de valors el primer sempre serà la vida, ho dic també responent a totes les observacions, inclús les més crítiques, cal entendre el que ha fet sanitat en alguns moments, en les hores més fosques i tal, però jo sí que sóc partidari o desitge claríssimament que tornen els festivals com els hem viscut, que tornen els festivals com els hem viscut, clar que sí!
Perquè si els festivals com els hem viscut significa, bé, tot el que hem conegut d'entreteniment, d'indústries culturals, musicals, de massa crítica per a fer viable i per a fer possible la felicitat col·lectiva, no?

Jo sóc d'un poble que sé el que és el FIB, el Rototom i altres, i també sé el que és un festival lírica, o el certamen de guitarra Francesc Tàrrega, que és més minimalista.
Vull dir, tots els formats, de no ser que caminem cap a una distòpia i que siga inviable pensàrem clau de felicitat, doncs, aleshores ja em calle; però, si no, si aprenem bé la lliçó i fem les coses bé, clar que voldria!

L'estiu del 2022, tant de bo!
L'autocaravàning, n'hi ha tota una eclosió internacional per este patró de consum de viatge, la competència és municipal a l'hora determinar i d'ordenació urbanística i territorial.
Ordenar com s'implementa i com s'ubica en els termes municipals les zones, jo ahí…, tenim reglamentació per a validar el que són les àrees de… això ho tenim en la legislació, i el mercat, és a dir, els patrons de consum aniran determinant cap on anem.
Sí que constate l'eclosió d'un sector i, a més, el poder adquisitiu molt considerable de molta gent que és usuària d'este tipus de mòduls, de manera de viatjar.

Quan es recuperarà, si és en el 2022 o en el 2023?
En turisme hem escoltat de tot, inclús, és com tot, diuen que en economia n'hi ha bons forenses quan el mal ha passat, allò de a posteriori tot el món expliquem les classes, però, anticipar-les en esta conjuntura i en tot el que tenim és complicat.

El tema de les cambreres de pis, ja he explicat el que hem fet.
Moltes vegades, en l'àmbit de l'entorn de les competències de turisme, Comunitat Valenciana, apareix este debat, un debat que competencialment residix, en molt bona mesura, en altres llocs.
L'altre dia llegia un article d'un admirat membre del govern de la Generalitat que parlava de la responsabilitat que tenia en eixe àmbit, arran d'una aparició d'una idea d'una web que les mateixes cambreres de pis anaven a articular, de promoció, etcètera.

I també en el tema de la inspecció de treball, moltes vegades…, la reforma laboral, jo sóc dels que pensen que va fer molt de mal en l'externalització i tal.
Este és un tema que requerix concertació i consens social.
Competencialment, el meu departament no té cap competència, està radicada en altres llocs.
Això fa que ens inhibim?
En absolut.
Tot el tema que hem fet de formació en este moment, en el tema de les cambreres de pis, hem intensificar la feina per dignificar, per vincular-les a la titulació universitària, i animar als actors socials econòmics perquè facen bons convenis col·lectius.
Els treballadors quan estan, òbviament, dignificats, ben tractats, és que és un model d'empresa de gestió del talent i de les possibilitats.
I li diré més.

En l'última reunió que vaig tindre amb les cambreres de pis, permeten-me esta reflexió, els vaig comentar, mire: anem a intentar reciclar, formar-nos i albirar altres horitzons de transformació professional.

La robotització, la quarta revolució industrial va a acabar amb moltíssimes professions, la història invariablement ha sigut així, i alliberar-nos de les feines rutinàries, pesades, penoses, físicament insuportables.
Per ahí jo sí que veig la revolució tecnològica i la robotització que va a canviar la fisonomia de moltes ocupacions.

Per tant, és el moment d'abastir de l'arma més revolucionària que hi ha, que és la qualificació professional i la formació: idiomes, destrezas, habilitats digitals…, tot el que és una panòplia, per dir-ho així, de continguts formatius perquè se recicle la gent dels escalons menys considerats i tindre oportunitats en la vida, perquè jo soc dels qui pensa que algunes professions, no sé quan, però desapareixeran, desapareixeran en la vessant més dura, desapareixeran per a bé.
I, si no treballem, no interpretem la quarta revolució industrial en eixa direcció, ens estarem equivocant i estarem avançant cap a una distopia.
Això, perdonen la reflexió, però la he compartida amb esta gent.

La diputada de Compromís parlava de la compatibilitat d'ajudes; totalment d'acord, que jo crec que ha sigut, dins de la desgràcia, doncs, correcte.
Del passaport COVID he parlat i també li he anat contestant algunes qüestions.
I de la taxa ara en parlaré.

I del portaveu del grup Socialista, el senyor Arques, com sé com d'implicat que està en la primera trinxera de defensa del model turístic, que és d'una ciutat… Alfàs, mire, doncs, vull felicitar-lo per tot el que en la pandèmia ha fet, com altres alcaldes de qualsevol signe polític, però personifique en vosté la grandesa de la defensa del sector, dels veïns i del que és el model turístic de la seua ciutat.
Moltíssimes gràcies i gràcies per també la seua intervenció.

Parlem de la taxa.
Bé, la taxa jo no és la primera vegada…; en qualsevol conjuntura m'he mostrat contrari a la taxa.
En la mateixa vehemència, he defès sempre -bé, fins ahí podríem arribar- el respecte absolut a aquells grups, persones, parlamentaris, actors, que vullguen defendre una figura tributària nova estratègia; fins ahí podríem arribar.
Ara el meu argumentari no sé si volen que el replique, és des del punt de vista estratègic, tècnic…, vull dir, una taxa a l'allotjament… El turisme és un sector sistèmic.
Si hem de gravar sols eixe exercici reduccionista d'anar sols a l'allotjament, quan és un sector que arrossega i que es ramifica en quantitat de subsectors, per exemple el sector transports, que tots estem constatant en el relat, en el discurs de la pandèmia.
El discurs de…, l'anàlisi de la sostenibilitat, de la descarbonització, tots assenyalen especialment…, que jo crec que ho resoldran, la tecnologia també ho ha de resoldre, però el tema del sector del transport en la mobilitat, l'aviació i tal, que estan en el punt de mira dels reptes pendents en clau de programar el final de l'economia del carbó, etcètera, etcètera.
Clar, gravar sols a l'allotjament sempre hem pertorbat, me pareix que és una mirada superficial, per tant injusta.

Jo no soc partidari de la taxa.
Al contrari, jo crec que el turisme és una benedicció, que te trien com a destinació turística és una benedicció.
Fins i tot, filosòficament, permeta'm l'expressió, jo estic…, no veig la taxa, no veig gravar el fet… El turisme és un dret humà, al meu mode…, està en la carta universal el dret a vacances, a l'oci.
Vull dir, és una reflexió més profunda que ara estalviarem, però, en el moment actual, en l'any de la pandèmia, en l'any de la pitjor crisi de la història coneguda en matèria turística, del sector turístic, en l'any…, el sector que més ha sofrit, més ha caigut, més ha perdut, traure, tan sols traure el tema de la taxa me continua causant respecte.
Però permetran que els diga, sincerament, que em sembla inoportú, especialment inoportú en este moment.
Quan serà el moment?
No ho sé, si ha sigut moltes vegades.
En les innumerables vegades que jo estic aquí, al front de turisme, que he escoltat este debat, doncs, sempre amb arguments i tal; però ara, en este moment, me pareix absolutament inclús incomprensible plantejar-ho.

I el tema de la… Jo crec que el sector necessita empatia.
L'empatia és patrimoni de tots, però és posar-te en la pell de l'altre.
Quan l'altre està tombat en la lona, KO, doncs, parlar d'una taxa, d'un impost, en definitiva és un impost, tècnicament és un impost el que s'està dient, no me pareix oportú.
Si hi ha debat, doncs, debatrem i, sense dubte, és un tema que me transcendeix a mi, vull dir, jo amb el mateix respecte els parle als qui defensen el contrari, faltaria més.

Moltíssimes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Colomer, per les seues consideracions, per la seua exposició.

Ara els grups que vullguen participar en la segona ronda, Ciudadanos, Partit Popular i Vox, pel mateix ordre anterior.

Per tant, té 3 minuts la diputada de Vox per a fer les seues consideracions.

Quan vullga.

La senyora Cerdán Martínez:

Muchas gracias, señor presidente.

Señor Colomer, muchas gracias por la respuesta a mis preguntas.

Como en la intervención anterior me han quedado algunas en el tintero, se las voy a…, hay alguna que he tenido que tachar porque, de rebote, usted la ha contestado, pero hay otras que no.
Entonces, en este momento, ¿en qué situación se encuentra el programa anual de promoción de mercados internacionales para este 2021?
¿Se están cumpliendo los objetivos que en su momento se previeron?
¿Qué actuaciones se tienen previstas para 2022?
¿Qué tipo de ayudas se tienen previstas para que el sector turístico aguante la dura travesía de la estacionalidad de invierno?
¿Cuáles son las actuaciones previstas para recuperar, si hay alguna más específica para recuperar el mercado británico?

¿Qué percepción tienen los turoperadores extranjeros sobre la seguridad en la Comunidad Valenciana y en qué momento se encuentra la confianza de los mercados emisores de la marca Comunidad Valenciana?
Es un tema muy interesante que, además, a mí me lo han repetido por activa y por pasiva que, por favor, esa pregunta no se quedase fuera.
¿Qué se está haciendo para que esos turoperadores vuelvan a programar la Comunidad Valenciana como destino?
¿Qué previsiones se tiene, si su secretaría tiene, de cierre de las empresas del sector, del sector turístico?

¿Sigue manteniendo…, continúa manteniendo su apoyo a potenciar la marca España?
¿Nos podría decir o dar alguna pincelada sobre la situación en la que está Feria Valencia en estos momentos, si puede ser?
Si no puede ser, pues, yo entiendo que no…; pero, bueno, yo a mí me las dan y yo se las traslado.

Por lo que respecta al turismo en la Comunidad Valenciana, usted creo recordar que ha comentado que recibiremos en este ejercicio 2021 un total de 49,5 millones para fomentar la sostenibilidad turística en destino, un programa que se desarrollará con las administraciones locales.
¿Cuánto de esa ayuda va a llegar al sector privado?
¿Se tiene algún tipo de previsión, algún tipo de estadística que diga en un momento dado cuál será el porcentaje de ese dinero que va a llegar a la empresa privada?

Y nada más.
Darle las gracias por su atención.

Gracias, señor presidente.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora diputada.

Ara, per un temps també de 3 minuts, el senyor diputat de Ciudadanos, el senyor Gracia.

Quan vullga vosté.

El senyor Gracia Calandín:

Sí, gràcies president.

Bueno, en primer lugar, señor Colomer, gracias por el detalle de sus respuestas sobre el tema de los corredores de seguros, el programa del Imserso, el bono senior… Y estoy con usted en que la recuperación parece que va cogiendo forma, gracias en gran medida a la tasa de vacunación y las cifras de incidencia.

En mi primera intervención le expresaba mi preocupación sobre cómo se va a plantear el presupuesto de turismo, de turisme, por parte del Consell, y qué partidas va a recoger.
Un poco porque, bueno, hoy usted, en su comparecencia, nos ha hablado de las propias ayudas de turisme y luego ha dicho que eran complementarias a otras que se han ido aprobando a lo largo del año, como ese Resistir o ese Resistir Plus.
Entonces, entendemos que es muy importante que partidas, ante posibles contingencias que se puedan…, se tenga que hacer frente a nuevas restricciones y demás, pues, ya estén recogidas en los presupuestos para evitar, como ha ocurrido, que el plan Resistir, desde que se anuncia hasta que se pone en marcha, en el caso del plan Resistir Plus, que empezamos a oír hablar de él en febrero, pues, hasta final de agosto no terminaron los plazos de solicitudes.
Entonces, entendemos que el que la propuesta de presupuestos ya recoja esas partidas que en estos años de pandemia pueden tener ese carácter extraordinario, pues, aceleraría mucho y agilizaría mucho el que esas ayudas tan necesarias en esos momentos, pues, lleguen a los afectados, ¿no?
Y me gustaría saber, en su propuesta de presupuestos, pues sí ya contemplan este tipo de fondos de contingencia.

Luego, usted, en su primera intervención, nos ha hablado de la estrategia valenciana del turismo que, además, nos remitió a los grupos en el mes de febrero o marzo, la estrategia 2020-2025, que se basaba en valores como la competitividad, la sostenibilidad, la calidad y la hospitalidad.
Hoy nos ha hablado de que tienen idea de presentar esos planes de sostenibilidad turística por esos más de ciento cincuenta millones de euros con fondos europeos, pero sí que me gustaría saber hasta qué punto también en los presupuestos o en esa propuesta de presupuestos se van a recoger algunas líneas o piensan contar con fondos para poder llevar a cabo esa estrategia y complementarla con lo que se pueda hacer con los fondos europeos y saber en qué medida tienen previsto un aumento en los presupuestos.
Yo entiendo que, para que esa estrategia no sea un plan que se quede en un cajón, pues, hay que dotarla presupuestariamente.
Y, si es una estrategia ambiciosa, pues tiene que haber fondos en los presupuestos y entiendo que debe haber un aumento sustancial, al margen de lo que se pueda solicitar a Europa.

Bueno, agradecerle también su posicionamiento en contra de la tasa turística porque, efectivamente, pues, nosotros también consideramos que es inoportuno, que es una falta de empatía.
Pero, además, yo añadiría…, por lo menos nuestra postura como grupo político es que no está justificado, cuando hablamos de un sector en el que en el 2019 se habla de que, por recaudación directa, la Comunidad Valenciana recauda 3.
500 millones de euros.
Entonces, entendemos que el sector ya aporta a las arcas públicas por recaudación directa mucho más de lo que recibe y, por tanto, pues, bueno, ya está contribuyendo con sus impuestos.

Bueno, como le he dicho al principio de mi intervención, pues, agradecerle el detalle de sus respuestas y muchas gracias por todo.

Gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor diputat.

Per últim, l'última intervenció del representant del Partit Popular, per un temps màxim de 3 minuts.

Quan vullga vosté.

El senyor Pérez Fenoll:

Gràcies, senyor president.

Jo vaig a intentar fer una anàlisi, des del punt de vista del nostre grup, a tot el que vosté ens ha dit.
No he dut preparada ninguna resposta a la seua intervenció i, per tant, vaig adaptant-me a les paraules que vosté ha dit.

En primer lloc, dir-li una cosa, que jo el considere a vosté un bon home i un bon polític, val?
, però hi ha moments en què és tebi.
Per exemple, vosté ha parlat del passaport COVID i jo no he pogut enterar-me de quina és la seua postura exactament.
Crec que ha donat cafè per a tots.
Com es pot reglamentar un cafè per a tots?
És complicat.
Perquè vosté diu: la restauració, si no vol, que no l'adapte; el de la nit, si vol, que l'adapte.
Jo crec que això és deixar la responsabilitat en mans d'altres.
Jo crec que vosté ahí ha de definir més el que vol el seu govern.

Dir-li que estic totalment d'acord en l'Imserso, no altres grups de l'arc parlamentari.
L'Imserso arriba tard, els preus no són justos i el que resumix això és que al govern valencià el govern de Sánchez no li fa cas, perquè l'Imserso hauria d'estar ja en marxa amb preus justos.
I, si hi ha un recurs d'una associació molt important hotelera perquè això és injust, doncs, no se li ha de tirar la culpa, com s'ha sentit ací, en esta cambra, a…; vosté no, però altre grup ha dit que la culpa és d'Hosbec.
No, per suposat; Hosbec està defenent no ha arruïnar-se al donar un servici.

En el bo Viatge, totalment d'acord.
Tota pedra fa paret.
Però sols una coseta, ¿vosté se n'ha adonat, i segur que se n'ha adonat perquè té molts tècnics treballant, que s'han gastat 700.
000 euros fent un programa perquè la gent puguem accedir al bo Viatge i, cada volta que l'han posat en marxa -l'última volta a les dotze hores del dia 15 de setembre- s'ha quedat bloquejat?
Mire una cosa, mire si, durant el temps en què estava bloquejat, en la intranet de la Generalitat Valenciana s'ha pogut fer alguna reserva, sols com a comentari.

Vosté té una màxima, diu: fes el que pugues amb el que tingues i on estigues.
Em pareix correcte, però el problema dels seus treballadors és que han tingut poc.
I al tindre poc, el fer el que pugues on estigues és poc, que és el que ha passat que les ajudes han sigut poques.

Bé, aclarir…, que m'aclare una cosa, igual jo ho entés malament.
Vosté ha dit una cosa aixina com que: igual el 15 % del PIB valencià ja és el màxim que puguem expirar dins del sector turístic.
Aleshores, ¿què fan els seus treballadors potenciant el sector turístic perquè cada volta anem a més?
Jo crec que ahí tindrà que aclarir eixe tema, si estem ja en el límit i no volem anar a més o sí que puguem anar a més.

També, deixe'm fer-li un…, ha dit vosté: la Comunitat Valenciana, el nostre govern, és el que més ha fet en Europa, en Espanya, pel sector turístic.
Mire, la Comissió Europea tenia una ferramenta de treball que es deia marc temporal d'ajudes directes, en Alemanya han donat ajudes directes a les empreses del 30 %, Itàlia ha donat el 15 %, França el 17 %, Espanya l'1,5 %.
Amb la qual cosa, les comunitats espanyoles les que menys i la Comunitat Valenciana és dels que menys, val?

I sols agrair-li la seua claredat pel que fa a la taxa turística.
Que soc contrari, ha dit vosté, a la taxa turística, igual com el Grup Popular, i això ens dona una miqueta de tranquil·litat saber que la seua postura en el Ple de les Corts, si es du a votació, serà contra la taxa turística.

Res més i moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor diputat.

Havent acabat totes les intervencions dels grups parlamentaris, el senyor secretari autonòmic tindrà una última intervenció de 3 minuts per respondre a les seues preguntes.

Però, bé, també és veritat que com en esta ha hagut moltes preguntes, intentaré ser generós en el temps, però, bé, intente ajustar-se més o menys.
Quan vullga.

El senyor secretari autonòmic de Turisme:

Moltes gràcies, senyor president.

Gràcies, senyories, per esta ronda de reflexions.

Sobre les preguntes concretes que m'han fet al voltant del programa internacional, de la programació, del foment i el màrqueting internacional, ja he comentat abans, en la primera intervenció de totes, quines són les que ens aguarden fins a final d'any, que és la recuperació, en definitiva, del que és el pla operatiu de màrqueting que teníem previst i l'estratègia en els tres vectors que he comentat abans, que són, en matèria de promoció internacional, Europa occidental més el mercat britànic, que no forma par ja de la Unió Europea, països emergents de l'est, comptant, òbviament, Rússia i països de l'est i països o mercats de largo radio que es diu, llarg recorregut, que serien Xina, amb tota l'estratègia de la Ruta de la Seda, el posicionament, i els Estats Units.

Eixes són, d'acord amb Turespaña, la nostra…, i, òbviament, ja li conteste a una pregunta, el tema de la marca España.
A escala global, clar que és important la referència d'Espanya per a ubicar la Comunitat Valenciana, que, per cert, en moltíssimes, diguem, explicacions o postulats promocionals nostres en reunions amb actors, amb turoperadors o en espais més diplomàtics, més governamentals, sempre diem el mateix: que Espanya no s'esgota en Madrid i Barcelona.

Espanya no s'esgota en Madrid i Barcelona, que la tercera capital, moltes vegades la gran desconeguda però que quan la coneixes té un nivell de fidelització brutal, és València/Comunitat Valenciana.
Eixe és el posicionament i la defensa permanent.

És veritat que a escala global no pots sortir com a un poble i com a…, has d'anar de la mà de la marca España sens dubte, perquè, a més, és la competència que guarda l'administració central de l'estat, la promoció exterior.
Vull dir, que és tota una cadena coherent de feina i de convivència de marques.
El branding és tot un art, un art entre cometes, és tota una arquitectura, diguem, operativa per fer possible que el teu, òbviament, estigue posicionat i viatge de la mà i crear sinèrgies i projectar el que ens interessa.

Parlant de…, per exemple, en matèria gastronòmica vull dir-los…, no és una anècdota, va començar fa poc com un projecte que el sector i nosaltres vam enllestir, l'Ajuntament de València, allò del World Paella Day, però ha tingut una repercussió internacional en l'impacte en xarxes, en l'impacte i en les dades empíriques que tenim, doncs, enorme.
I ahí l'administració central de l'estat, la marca España, ens ha ajudat a projectar arreu del món, en les 33 oficines que hi ha, doncs, el que és la identitat valenciana.

Eixa convivència de marques és sempre un esforç interessant que haurem de fer.

El bo per al 2022, contestant a diverses intervencions.
Nosaltres en el projecte de llei, ara en fase d'avantprojecte de llei, de pressupostos, formulem el bo Viatge en tots els canvis com una política d'estímul de la demanda que caldrà continuar.
Perquè la normalització del mercat no s'ha produït en els termes absoluts que voldríem i que pensem que continua sent necessari.

Les accions en el mercat britànic, ja li he comentat, des de la World Travel Market fins a altres fires i accions amb influencers, en diversitat de mercats continua.
Este final d'any si una cosa té sempre, i este any amb un accent més gran, perquè a més ja han anunciat…, i en les reserves aèries i amb les dades que tenim d'intel·ligència de mercats he de dir-li que va ser la decisió governamental del govern britànic de dir que tornaven a partir del 4-5 d'octubre que el batec, la reacció del mercat, és a dir, de persones que busquen Comunitat Valenciana és molt, molt, interessant, molt dinàmic, molt.
¿Això vol dir que ha funcionat el màrqueting de record o simplement que ens guarden en la memòria i en la voluntat de viatjar?

Es parla fins i tot del viatge intergeneracional, interessantíssim això, en família de tres generacions, abuelos, pares i fills, de retrobar-se no en les staycations, vull dir, en el mercat britànic intern sinó de fer viatge intergeneracional a aquí.
Mol interessant, no?
També com a una cura i com una -jo és que crec que hauria de ser per prescripció mèdica viatjar- resposta emocional a la pandèmia, viatjar les tres generacions que no s'han pogut trobar especialment estos mesos.
Interessant eixa proposta.

Bé.
La percepció que tenen de la Comunitat Valenciana al voltant de la seguretat i a la qualitat del destí, gràcies a tots, gràcies a tots, no mai res positiu que diga ho atribuïsquen sols a la…, som la quota, part d'un ecosistema que feliçment és molt més ample.
Però, sí, clar que a tenor dels resultats que tenim i de les reserves que hi ha i que cada vegada que s'obri un punt d'horitzó la gent tria, busca i reserva Comunitat Valenciana fa pensar que la imatge es preserva prou, prou, intacta.

A vore.
M'havien fet alguna pregunta concreta més, em disculparan.
El tema del bloqueig del bo és un tema del primer dia, ens passa a nosaltres i passa a moltes convocatòries de subvencions públiques o quan s'obrin concerts.
Vull dir, la tecnologia done per al que done.
Jo faig la lectura de, a vore, aprendre d'estes situacions, que no són còmodes, tractar de millorar tecnològicament i, també, constatar, doncs, l'enorme voluntat que té la gent de viatjar i de retrobar-se en la pròpia Comunitat Valenciana.

Acabe dient…, si m'he deixat alguna cosa, sense cap problema facilitaré les dades de qualsevol pregunta que no haja trobat una resposta suficientment concreta.

En el tema del passaport sí que tinc una posició clara, és tot el clara que pot ser en un tema d'emergència sanitària i de dificultat i d'haver sigut tombat tres vegades en les tres comunitats pels TSJ de tres comunitats autònomes, fins a minut i resultat.
Però jo sí que crec que és una hipòtesi de treball plausible, vull dir, una hipòtesi de treball interessant, soc partidari.
D'una manera generalitzada?
No, perquè els diversos sectors no tenen el patró de consum idèntic.
Per als festivals?
Jo crec que sí.
Per a l'oci nocturn?
He escoltat que durant…, clar, cada vegada serà menys necessari perquè tornarem a la normalitat, però en este mentrestant la variable de pensar que esta ferramenta pot salvar ocupació, pot salvar empreses i pot ajudar és suficientment potent com per a esforçar-nos en implementar-la.

Alguns sectors no la veuen perquè en el seu modus operandi, en el seu model de negoci, no seria pràctic, no seria operatiu, doncs, clar que no, doncs, fora.
Però, sobretot, hi ha dos, especialment un, que, jo, sí em consta que han mostrat interès.
Per tant…

I acabe amb una història, jo sé que hi ha una narrativa econòmica que menysprea el turisme, aquí i en molts llocs.
I jo crec que és un error, perquè crec que podem estar…, i el Next Generation que és el més actual i el més modern que els puc confessar que ens motiva, òbviament, perquè veiem la gran oportunitat d'implementar les polítiques que hem construït entre tots els que esteu aquí.
Jo crec que al capdavant de la lluita contra el canvi climàtic, l'aplicació dels ODS, la transformació digital, que són els tres grans vectors que marca Europa, crec que la industria turística es pot situar ahí com a punta de llança de l'economia del coneixement.

Quan tanca un restaurant cau l'ànima de la ciutat, l'esperit d'una ciutat, però també cau el sector primari: l'agricultura, la ramaderia, les llotges de peix; cauen les tecnològiques per les app, per la tremenda incursió en l'hostaleria, en l'hoteleria en el sector turístic que tenen les noves tecnologies; cau la logística, la intermediació, els transports, el tèxtil.
La gent em contava, els restauradors, la gent que es compra roba, complements, per anar a un sopar.
Vull dir, el sector turístic amb la immensa generositat ramifica i tira de la innovació i espavila a la resta de la ciutat i de l'economia.

Per tant, jo aposte per mirar amb ulls d'empatia i d'estima a un sector que no es mereix no ser valorat.
Hem de guanyar jerarquia en l'imaginari col·lectiu, en la resta de sectors econòmics, també, i en els poders públics, també.
És la meua opinió.

Moltíssimes gràcies.

El senyor president:

Moltíssimes gràcies per la seua exposició, senyor secretari autonòmic.

Ja sap que ací estem, esta és sa casa i la seua comissió per quan vullga.

Moltes gràcies.

El senyor secretari autonòmic de Turisme:

Molt amable, president.

El senyor president:

Bé, hem acabat la comissió.
Jo no sé si voleu que anem parlant quan serà la pròxima pel grup de Whatsapp.
No sé si…, supose que hauria de tornar al tema de les PNL perquè hi ha divereses ahí que s'estan acumulant i, bé, anem parlant a vore si… Bé, el mes d'octubre està prou ple de moltes coses i a vore si quan abans podem posar-ho al dia millor.

Molt bé.
S'alça la sessió.

(S'alça la reunió a les 12 hores i 39 minuts)