Educaci%C3%B3%2020210223HTML.html





Comissió d'Educació i Cultura realitzada el dia 23 de febrer de 2021.
Comença la reunió a les 16 hores i 12 minuts.
Presideix el diputat senyor Jesús Pla Herrero.
Reunió número 10.

El senyor president:

Sí.
Bona vesprada.
Estem tots?
(Veus)

Bé, en primer lloc, bona vesprada a tots.
Donar-li la benvinguda al conseller que ha de comparèixer esta vesprada.

Anem a començar amb el senyor secretari passant llista dels assistents.
Quan vullga, senyor secretari.

El senyor secretari:

Gràcies, president.

(El secretari passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Hi ha quòrum, president.

No estava en el llistat, perdona, Trini Castelló.
Acabe de veure que hi ha hagut un…, que, efectivament, la diputada Toñi Serna va causar baixa i hi ha hagut un reordenació i, per tant, també Trini Castelló està.

Gràcies.

El senyor president:

Lectura i aprovació, si escau, de l'acta de la reunió anterior.
Algú té alguna esmena, alguna al·legació, algun suggeriment, respecte a l'acta?
S'aprova per unanimitat?
Aprovada per unanimitat.

Compareixença del conseller d'Educació, Cultura i Esport per a retre compte de les mesures que té previst posar en marxa en els centres educatius de la Comunitat Valenciana davant l'evolució de la pandèmia de la COVID-19 a l'inici de l'any 2021, sol·licitada pel Grup Parlamentari Ciudadanos (RE número 29.
571); a la qual s'acumula la sol·licitada a petició pròpia per a retre compte de l'evolució de la pandèmia als centres educatius i de la implicació de la comunitat educativa valenciana per fer-li front (RE número 30.
528); a la qual s'acumula la sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular per a donar explicacions sobre les accions que estan duent-se a terme davant de la pandèmia i els seus efectes en el sistema educatiu valencià (RE número 30.
922) i a la qual s'acumula la sol·licitada pel Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana per a explicar i informar sobre els protocols sanitaris i de seguretat implementats als col·legis amb els quals es pretén garantir que les aules siguen un lloc lliure de COVID (RE número 31.
294)

El senyor president:

El segon punt de l'ordre del dia és la compareixença del conseller d'Educació, Cultura i Esport per retre compte de les mesures que té previstes posar en marxa en els centres educatius de la Comunitat Valenciana davant l'evolució de la pandèmia de la COVID-19 a l'inici de l'any 2021, sol·licitada pel Grup Parlamentari Ciudadanos.

Esta compareixença s'acumula amb la compareixença del conseller d'educació pel mateix motiu sol·licitada a petició pròpia i s'acumula també amb la petició formulada pel Grup Parlamentari Popular i pel Grup Parlamentari Vox.

Per tant, en primer lloc, com sempre, en les compareixences, el compareixent farà una primera intervenció sense temps.
Després, els grups proponents, en l'ordre que m'he referit, en l'ordre de presentació, faran les seues intervencions per termini de 6 minuts.
Els grups que no han demanat la compareixença faran la seua intervenció per 3 minuts, de menor a major.
I hi haurà un altre torn del compareixent, també sense límits.
Després hi haurà la possibilitat de rèplica de 3 minuts per cadascun dels grups que ho sol·liciten i acabarà el compareixent, el senyor conseller, també amb 3 minuts.
Val?

Doncs, senyor conseller, quan vullga.

El senyor conseller d'Educació, Cultura i Esport:

Gràcies, senyor president.

Gràcies, diputats, diputades, membres del personal de les Corts.

Comparec, com deia el president, a petició pròpia i a petició també de diferents grups per donar compte de la situació de la pandèmia i la seua afectació als centres educatius valencians, a les aules valencianes, així com de les mesures establertes per a fer-ne front i per a seguir endavant amb eixe ingent treball que està fent la comunitat educativa i que estem aconseguint, entre totes i tots, fer dels centres educatius els espais de socialització més segurs dels que ara disposem.

Malauradament, en una situació com aquesta, evidentment, fins que no hi haja una cura per a totes i tots o hi haja una vacuna subministrada al conjunt de la ciutadania, doncs, no podrem parlar d'espais al cent per cent segurs, evidentment, però sí els més segurs que ara mateix tenim en la nostra societat.

Com tots saben, al març del 2020 va esclatar aquesta pandèmia i va ser en eixe marc en què ja vam aprovar un decret llei, el 2/2020.
I per a la seua defensa ja vaig comparèixer en aquesta cambra per a fer l'explicació de com estàvem afrontant la situació de la pandèmia, quina era la situació en l'àmbit educatiu i de quina manera volíem fer-li front amb les mesures que vam aportar i que totes i tots vostés van donar també la seua aprovació.

Un mes després, i per segona vegada a petició pròpia també, vaig comparèixer davant de vostés per explicar la situació de cara a la finalització del curs i com havíem d'afrontar eixe final de curs 2019-2020.
En aquell moment es van adoptar ja les primeres mesures de subministrament de material de protecció per a què arribaren als centres educatius, des de mascaretes de diferents talles, des de guants, 75.
000 litres d'hidrogel.
Es va fer l'encomanda també de pantalles de protecció.

Uns subministraments que es van fer ja per valor de 3 milions d'euros i que no només anaven destinats a acabar el curs, perquè, si ho recorden -jo crec que està bé fer eixe recordatori- ja a final de curs van haver alguns alumnes que van tornar als centres per a fer tasques de reforç i de resolució de dubtes, sinó que també anaven destinades per a seguir preparant amb temps d'avant mà la tornada al curs al setembre.
I ja eixa distribució va servir per a què poguérem complir amb les mesures de protecció per a l'inici del curs.

Començat el curs vaig tornar a comparèixer, per tercera vegada, davant de vostés per explicar les mesures adoptades durant l'estiu.
En este cas, sobretot, les mesures relacionades amb la reorganització dels grups, de com es van desenvolupar els plans de contingència de la compra extra de materials de protecció, del diàleg amb el Fòrum Educatiu Valencià que s'havia constituït i com havíem estat desenvolupant eixe diàleg en el conjunt de representants de totes les institucions que formen part del món educatiu i els seus representants.

De la compra de les 15.
000 tablets, que vam augmentar en 14.
000 més, per a intentar evitar al màxim l'escletxa digital; de la millora desenvolupada en el pla de digitalització, en el pla Mulan; i de la contractació del personal docent i no docent de forma extraordinària per arribar a l'inici de curs, per a reduir les ràtios, per augmentar les distàncies de seguretat, per a fer possible que poguérem tornar als centres amb la màxima presencialitat possible i amb la màxima seguretat possible, d'acord amb les circumstàncies.

Totes aqueixes mesures estan plenament vigents.
De fet, la immensa majoria d'elles han estat, inclús, intensificades i millorades -i d'això en parlarem-.
Hem partit d'una organització i d'un treball fet en les compareixences anteriors, que ja vam poder donar compte, del qual hem intensificat i hem millorat.

I bé, avui, una vegada ja iniciat el segon semestre i després d'eixa petició, com deia el president, del mes de gener, comparec davant de vostés per quarta vegada a donar compte a petició pròpia, evidentment, i també d'alguns dels grups, però amb voluntat pròpia, com no pot ser d'una altra manera, de fer totes les explicacions pertinents.
I també de sumar les seues propostes, que desitge, espere, que siguen també això: propostes i millores, solucions per a poder encarar aquesta situació.

Ja els avance que, igual que ho hem fet fins ara, doncs, també el nostre equip de la conselleria, tant el secretari autonòmic com jo mateix, anirem demanant peticions per a comparèixer per a seguir donant explicacions de la gestió d'aquesta pandèmia en aquesta cambra les vegades que faça falta per poder seguir, evidentment, doncs, retent totes les explicacions possibles i, sobretot, sumant també i escoltant les seues aportacions per a millorar aquesta gestió, que ha de ser col·lectiva, com no pot ser d'una altra manera.

De fet, aquesta és una de les qüestions que hem intentat desenvolupar.
I és que gestionar aquesta situació no és una qüestió òbvia, senzilla, fàcil, ni molt menys, per a ningú.
Ni ningú té les veritats absolutes, al contrari.
I, precisament, si hi ha alguna clau per a construir millors solucions a aquestes situacions d'emergència és l'escolta activa, el diàleg i tindre en compte allò que diu i allò que està vivint el conjunt de la comunitat educativa i evidentment els experts.

I després, evidentment, prendre les decisions amb les responsabilitats que cadascú ostenta, però, evidentment, amb eixe diàleg continu amb el conjunt de la comunitat educativa i, evidentment, també amb una coordinació estricta i diària amb la conselleria de sanitat.
És una qüestió essencialment sanitària que, evidentment, té derivacions pedagògiques i que, evidentment, és la manera en què les estem encarant.

Hem reunit en diverses ocasions a les sectorials, a les unions sectorials tant amb els sindicats com també amb les direccions dels centres, amb els representants del conjunt de la comunitat educatiu, ho hem fet amb el Fòrum Educatiu Valencià.
També som conscients que és una situació molt difícil.
Que, malgrat aquestes reunions continues, totes i tots ens podem sentir en qualsevol moment, en el nostre dia a dia, també des dels centres educatius, doncs, ens podem sentir sols, ens podem sentir amb incerteses, amb pors, amb neguits, i és normal que aquestes situacions passen.

Però, tot i això, ens hem deixat la pell -i així els ho dic- i ens la seguirem deixant intentant escoltar, intentant arribar al màxim de les solucions possibles per tal d'arribar a quines són les millors solucions que podem desenvolupar.
De fet, continuem i continuarem estant al costat de tots els centres educatius intentant intensificar la resposta i fent que siga la millor possible d'acord amb esta situació.

Per tant, evidentment, haurem fet coses molt bé i haurem fet coses que no estan tan bé, això és així.
Però que, evidentment, hem intentat que siga la millor manera possible.
De fet, mostra d'això, hem intensificat encara més el diàleg, no només amb els sectorials, que són els òrgans de participació reglada a on passen les normatives, sinó que també hem intensificat amb el fòrum i també hem intensificat amb altres mesures de contacte directe amb la comunitat educativa, de les que tot just després els parlaré.

Hem millorat en eixa relació, hem millorat també amb la intensificació i amb l'ampliació dels recursos que tenen els centres educatius per fer front a aquesta pandèmia i hem intentat donar solució, sobretot i també de forma especialment intensa, a les situacions extraordinàries que aquesta pandèmia ens porta.
I és que s'intensifica per moments i s'ha de resoldre també quan aquesta pandèmia està de forma més intensa i posa més en perill els serveis essencials, com puga ser el servei sanitari, i, això, les conseqüències que en té després en el sistema educatiu.

Pel que fa a eixa intensificació de la comunicació amb els centres educatius i amb el conjunt dels seus representants, en les últimes setmanes hem estat mantenint reunions telemàtiques, perquè no podien ser d'una altra manera, amb més de dos mil representants dels centres educatius.
Hem convocat a tots els directors i directores de tots els centres educatius valencians, a tots els representants de les federacions de famílies, a tots els representants de cadascuna de les associacions de les famílies de cada centre educatiu.

I també, evidentment, als representants tant de la inspecció, com de les escoles oficials d'idiomes, de les escoles d'adults, del conjunt de la comunitat educativa, per tal de poder copsar quina era la seua realitat, que ens pogueren dir des de la seua realitat, evidentment, les seues preocupacions, els seus neguits i quines necessitats tenien, més enllà, evidentment, de les que ja teníem detectades pels seus representants, que tenen relació directa amb nosaltres en el fòrum educatiu i en les meses sectorials.

Les hem ateses, el secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, i també ens han acompanyat en aquestes reunions, en totes aquelles que han pogut estar, la secretària autonòmica de salut pública, Isaura Navarro, i també la secretària autonòmica d'Eficiència i Tecnologia Sanitària, Conxa Andrés.
Perquè, precisament, la majoria de dubtes eren qüestions més bé sanitàries o de l'àmbit sanitari i volíem que tingueren resposta.
Evidentment jo també, jo mateix també, estava en eixes reunions, que han sigut molt enriquidores i que pense que eren, també, més que necessàries.

Evidentment, no podem estar al costat de cada docent, ni de cada persona, ni de cada treballador o treballadora de l'educació, però intentem estar al màxim possible amb els seus representants i en este cas centre a centre, qüestió que ja els hi dic no ha fet ningun altre territori ni ningun altre conseller.
Però, encara així, pensem que hem de seguir intensificant i millorant eixa comunicació.

Però, sobretot, vull agrair, i pense que ho faig en nom del conjunt de la ciutadania, el reconeixement del conjunt dels treballadors i treballadores de l'educació, de les famílies, especialment del conjunt de les famílies també.
I molt especialment dels xiquets i les xiquetes, dels i les alumnes, crec que han estat l'exemple de com fins i tot ens han marcat les pautes a la resta i com són capaços d'anar més enllà.
Sempre pensem o moltes vegades es pensa en com educar als xiquets i les xiquetes i poques vegades en la capacitat que ells ens fan els aprenentatges -ells i elles- al conjunt de la societat.

I crec que en esta situació s'ha vist clarament com estan complint de forma escrupolosa tots i cadascun dels protocols, com a exemple del que hauríem d'estar fent el conjunt de la societat també fora dels centres.
Ho fan el conjunt dels treballadors i treballadores, ho fan les famílies, ho fan especialment també el xiquets i les xiquetes.

Deia que també hem millorat i intensificat en estos mesos les dotacions i els recursos que tenen els centres educatius, amb una major inversió i adquisició d'altres tecnologies per a donar resposta a aquesta situació i hem intentat també donar…, adaptar qüestions administratives a la situació totalment excepcional que vivim.
I ahí ens hem bolcat i hem hagut de fer qüestions que no hi havia previsió que s'hagueren de fer així, perquè era totalment impossible evidentment de previndre així, però adaptant-les a la situació en què s'ha anat venint.

Respecte a les inversions de les quals els parlava, es va proveir d'una inversió extraordinària en els centres educatius públics de més de setze milions d'euros perquè pogueren adquirir tot el material necessari i pogueren adaptar els seus centres a la realitat.
És el que ens van demanar els centres, perquè això s'ha de posar en valor.
És a dir, no és que vam assignar una quantitat perquè sí des de la conselleria, sinó que vam demanar a cada centre quina era la quantitat que ells creien necessària per a adaptar els seus centres a les necessitats de millora d'acord amb els plans de contingència per a la seguretat al seu centre educatiu i eixes són les quanties que vam destinar als centres de forma extraordinària, sumant-les al seu pressupost habitual.

Hem augmentat, evidentment, en el mateix sentit també la dotació per a l'escola concertada, perquè tinga eixe reflex també en una línia pròpia per a fer front a la pandèmia.
I gràcies a això, entre altres qüestions, i evidentment al treball ingent que estan realitzant tots i cadascun dels centres, els centres educatius s'han convertit en espais de detecció i contenció dels contagis i no del problema.
Són part de la solució, part important de la solució i no del problema a esta situació.

A més a més, es sumaven eixos recursos a l'estoc de material que ja havíem repartit als centres educatius.
Els deia abans dels milions de mascaretes tant higièniques com quirúrgiques, com els litres d'hidrogel i també les pantalles, però també, i sobretot, el que vam enviar als centres educatius també a l'inici de curs, posterior a la nostra compareixença, eixos 50.
000 termòmetres, més d'un per grup, perquè pogueren també prendre la temperatura en cas que fora necessari, també que ho pogueren fer a les entrades.

Deia que hem intensificat la resposta per a adaptar-nos als canvis continus que té aquesta pandèmia.
I, en eixe sentit, hem fet ja…, hem tramitat la compra de 7.
200.
000 carassetes FFP2 per a poder dotar a cada centre educatiu d'una mascareta, una carasseta FFP2 per cada treballador del centre fins a final de curs, i per dia.
És a dir, una per dia fins a final de curs.

I, per què dic que ho hem intensificat?
Perquè, encara així, el que diu el protocol és que és suficient que siguen mascaretes higièniques i reutilitzables.
És el que diu el protocol del ministeri.
Tot i això, nosaltres hem decidit, davant els dubtes de la necessitat de si davant de noves soques de la pandèmia puguen ser més contagioses o no, poder reforçar.
Poder reforçar la protecció i el nivell de protecció dels nostres treballadors i treballadores.
Insistisc, són 7.
200.
000 carassetes FFP2, que han estat ja tramitades la seua compra, de les quals 820.
000 ja s'han enviat als centres educatius.
La resta anirà enviant-se a mitat de març, a finals… mitat d'abril, maig i juny en diferents remeses perquè puguen tindre suficients fins a final de curs, una per treballador o treballadora del centre educatiu.
No només per al professorat, també per a la resta de treballadors i treballadores del centre educatiu que fan atenció directa als xiquets i a les xiquetes, al conjunt dels centres educatius, tant públics com concertats, per si algú té algun dubte.

Un altre punt que també hem intensificat per tal de millorar i reforçar la seguretat en els centres educatius i que continuen sent dic de contenció d'aquesta pandèmia és la compra per part, en este cas també desde la conselleria…, en este cas per la conselleria de sanitat, de 8.
000 purificadors d'alt rendiment amb filtres EPA i la seua distribució, en este cas, per part de la conselleria.

M'agradaria assenyalar, evidentment, la dificultat per a arribar a tindre suficients purificadors com els que havíem previst, segons la necessitat dels diferents centres d'acord amb la demanda que hi ha en el conjunt del mercat i que som l'única comunitat que ha fet una compra centralitzada de purificadors.
És cert que, si no recorde malament, les Illes Balears també han habilitat recursos perquè els centres les puguen comprar.
Nosaltres som els únics a hores d'ara, almenys que tinguem constància, que hàgem arribat a fer eixa compra centralitzada en la qual hem repartit per a tots els centres educatius.
Es repartixen purificadors d'aire a tots els centres educatius, públics i concertats, d'acord amb el nombre d'aules que s'ha hagut d'habilitar de forma extraordinària.
Els purificadors d'aire s'han comprat perquè en aquells espais que s'han hagut d'habilitar de forma extraordinària i que normalment no són usats per a fer classes habitualment i que no tenen la suficient ventilació natural puguen tindre aquest reforç pel que fa al filtratge de partícules.

I no ho hem fet perquè sí, no ho hem fet per una casualitat o per pensar si era millor o pitjor sense tindre més criteri, sinó que ho hem fet gràcies al treball que vam realitzar conjuntament amb el CSIC, que va realitzar en els centres educatius valencians -al cent per cent en centres educatius valencians; no ho va a fer en un altre territori- un estudi sobre els filtres, sobre les necessitats o no, la utilitat o no i la necessitat de ventilació i quins havien de ser els usos de la ventilació en els centres educatius d'acord amb la situació de la pandèmia que vivim.
Ha sigut un estudi que hem fet en els centres educatius valencians, que ha servit després per al conjunt de l'estat.
De fet, va ser el CSIC el que estava interessat en desenvolupar-lo.
Nosaltres volien fer-lo també des de la nostra pròpia perspectiva i vam sumar esforços per a poder-lo desenvolupar, traent la conclusió que evidentment la millor és la ventilació natural.
Es pot reforçar amb els filtres, tal com hem fet amb la compra, en aquells espais que no tenen suficient ventilació natural i que s'han hagut d'habilitar de forma extraordinària per a fer front a aquesta situació en eixos grups més menuts.

D'altra banda, també s'ha fet per tal que els plans de contingència pogueren ser revisats per tècnics especialistes es va fer una contractació amb diferents mútues, amb una inversió de 187.
782 euros, per tal que pogueren resoldre els dubtes de les direccions dels centres, del conjunt dels centres educatius per a desenvolupar els plans de contingència, ni més ni menys perquè tingueren clar de quina manera s'havien d'organitzar i adaptar les entrades, les eixides, les relacions dins dels centres, les vies de circulació, la gestió dels residus, al voltant de quins usos de materials podien fer dins de l'aula i quins no, quins productes de neteja s'havien d'utilitzar o no, més enllà del que ja marca el propi protocol i eixe contracte també ha ajudat per a poder resoldre els dubtes als diferents centres en qüestions tècniques que evidentment per a les quals no hi havia l'aprenentatge suficient de forma autònoma per cada director o directora, tenien aquestes mútues per a poder fer eixa consulta tècnica i fer dels centres educatius espais de contenció, de detecció i més segurs que qualsevol altre.

De fet, uns protocols que no només han estat avalats, sinó que han estat en un funcionament molt estricte i dels quals els tècnics de la conselleria de sanitat, amb qui ens reunim de forma contínua totes les setmanes i ens fan el report diari del que està passant i de com detecten què és el que està incidint més o menys en cada dia en els centres educatius, han sempre posat en valor el compliment i la seua elaboració.

També per a resoldre dubtes i intentar arribar al conjunt de la ciutadania de la millor manera possible està habilitada una pàgina web que és aulasegura.
es on hi ha tota una sèrie de preguntes freqüents, que resolem d'acord amb les diferents preguntes que van arribant per part del conjunt de la ciutadania, on estan penjades totes les normatives i els diferents protocols que s'apliquen en els centres educatius, des dels protocols de protecció o prevenció de gestió de casos, el de l'ús dels materials de protecció, dels elements de protecció com el de ventilació a les aules, i del que s'ha fet, com dia abans, amb l'estudi del CSIC i ha servit per al conjunt de l'estat i, a més a més, també es va habilitar un call center perquè les persones pogueren fer les seues preguntes també directament via telefònica amb la coordinació amb la Direcció General de Salut Pública.
S'han rebut 180.
000 telefonades en aquest call center per a resoldre, per a resoldre situacions més concretes, més puntuals i dubtes més generals que podia generar-se al voltant de la situació de la pandèmia en els centres educatius i la seua organització per a fer front.

També pel que fa la digitalització -un altre dels espais evidentment que ha suposat un repte per a donar eixida a aquesta situació- cal destacar, i així m'agradaria fer-ho extensiu perquè és de rebut fer-ho així, que ha estat un treball conjunt, col·laboratiu amb el conjunt de la gent de la Direcció General de Tecnologies de la Informació i les Comunicacions, depenent de la conselleria d'hisenda i, especialment, amb el servei que està destacat que treballa a la nostra casa, treballa a la conselleria d'educació, intentant donar resposta a reptes que ens trobat.

De fet, hem sigut nosaltres i una altra comunitat tan sols els que hem desenvolupat plans específics globals de digitalització arran de la pandèmia; en el nostre cas, allò que li vam anomenar mulan i que ha anat adaptant-se i continua en plena millora contínua per a poder adaptar-nos a la situació.

Es va iniciar la plataforma Aules de forma molt més resistent per a millorar la resposta que havíem tingut, evidentment de la forma més puntual que va haver de ser en el moment del confinament més estricte.
Però, a més a més, hem estat treballant en aquest primer trimestre en un acord que el que fa és impulsar precisament la resposta tecnològica i digital als aprenentatges que fins ara no teníem i que no teníem eixa ferramenta.
És un acord que hem arribat amb la tecnològica Microsoft per tal d'integrar algunes de les seues ferramentes als nostres instruments.
Per tant, que les seues utilitats més col·laboratives estiguen al servei del conjunt de la ciutadania, en este cas de la comunitat educativa, i que ho fagen basant-se en programari lliure, en la base que tenim en els centres educatius i que ha estat treballada pels nostres treballadors i treballadores, que garantix una bona ètica de dades, que preserva les dades i la intimitat de les dades de tots i cadascun dels treballadors i treballadores, cosa que és un dels grans reptes avui en dia i que no volem deixar a un costat.
Al contrari, era un element central en el qual havíem de seguir avançant amb més utilitats per a la digitalització al servei del conjunt dels centres per a tindre centres més digitals, però havíem de mantindre, de forma molt escrupolosa, una bona gestió de l'ètica de les dades i així ha sigut, i així hem pogut arribar a eixe acord que serà molt fructífer per al conjunt de la comunitat educativa.

A més a més, hem sumat a les 30.
000 tablets que ja havíem repartit, un acord amb ministeri d'educació i amb Red.
es en el conveni «Educa en digital», en el qual s'ha fet una compra centralitzada de 50.
000 dispositius més.
És a dir, a eixos 30.
000 dispositius que ja havíem repartit, en breu, en les pròximes setmanes es repartiran 50.
000 dispositius més.
Són 35.
000 ordinadors portàtils i 15.
000 tablets que aniran als centres educatius per a millorar encara més els processos de digitalització i aprenentatge, via les noves tecnologies.

També hem sumat una nova proposta, una nova aposta que es convertirà en estructural.
Són apostes per a donar solució a aquesta pandèmia, però que ajuden també a aquelles qüestions estructurals, i és l'habilitació de la wifi en tots els centres educatius a través de xarxes estables i segures.
També s'ha iniciat eixe procediment i també està començant-se a aplicar en molts dels centres perquè tinguen una millor resposta, una xarxa més estable, més segura i de la qual hi haja una millor connectivitat també amb els dispositius que, de forma extraordinària, s'estan comprant.
Amb els 30.
000 que ja han arribat i els 50.
000 dels quals s'ha fet la compra centralitzada, superarem 80.
000 dispositius de connectivitat, cosa que evidentment és la compra més gran que s'ha fet en els últims anys i diria…, m'atreviria a dir que de la història recent del nostre país.

Pel que fa al tercer eix, l'eix en el qual els dia que volem fer la millora continuada de… fins i tot per a donar resposta als moments de major intensitat d'aquesta pandèmia, s'ha desenvolupat un contracte d'emergència per a elaborar proves PCR als centres educatius de forma específica per a la comunitat educativa.
També s'ha continuat, i de forma específica, amb la formació de personal docent en tot allò referent evidentment a la seguretat sanitària i la salut pública i la dotació extraordinària de personal docent i no docent, a la qual hem continuat afegint més personal.
No és només aquell que havíem contractat per a l'inici de curs, que ara tot seguit en parlarem, sinó que hem hagut de contractar més per a anar adaptant-nos a les situacions durant el curs.
És a dir, l'aposta és contínua, no es tanca en ningun moment.
Sempre hem de donar solució i sempre anem donant la solució afegint recursos, sumant més esforços i sumant més inversió i, evidentment, les millores realitzades en el sistema de substitució del professorat, que, de forma molt específica en determinades àrees de salut, va tindre unes dificultats de les quals ara en parlarem i parlarem de quina ha estat la seua solució.

Dia que hem fet un contracte específic de proves PCR, que es va signar al gener, amb una contractació per part de la conselleria de sanitat per fer una inversió de 500.
000 euros per a realitzar fins a 10.
000 proves PCR de forma específica en l'àmbit escolar.

En menys d'un mes de funcionament s'han realitzat a través d'aquesta contracta més de tres mil proves PCR específiques per al sistema educatiu, amb un pic considerable sobretot entre els dies 26 i 4 de febrer, que se'n van fer més de dos mil quatre-centes i van servir per a l'objecte pel que s'havia d'haver fet i es va fer aquest contracte, i és llevar la part de la saturació que tenia el sistema de salut pública a l'hora de realitzar proves en el moment de màxima intensitat de la pandèmia en el nostre territori.
I és que ens vam vore i vam reaccionar el més ràpidament possible, d'acord amb la situació, i és que en eixe moment doncs hi havia un nivell de contagis en el conjunt de la societat que requeria de majors proves, més enllà de la capacitat que tenia el propi sistema públic de realitzar-les, i per això vam fer aquest contracte, perquè el sistema educatiu no tinguera els problemes que van haver, van haver problemes puntuals en alguns centres, que xiquets i xiquetes que necessitaven doncs tindre una prova PCR li la donaven per a onze o dotze dies, quan en el confinament durava deu dies.
Per tant, això no podia ser i, com no podia ser, vam habilitar aquest contracte específic que va fer baixar molt ràpidament el punt de rapidesa per a fer les PCR i, per tant, accelerar considerablement el temps de diagnosi, i per tant l'afectació després en els centres de treball, en este cas en els centres educatius.

Va ser un contracte necessari i que va nàixer fruit precisament del contracte directe amb els centres educatius i de la coordinació directa amb la Conselleria de Sanitat, en eixa situació de màxima intensitat la qual es va produir a la tornada de Nadal del contagi que hi havia al conjunt del territori.

Pel que fa al personal docent, també hem estat treballant des de l'inici amb els companys i les companyes de sanitat, als qui agraïm moltíssim el treball que estan desenvolupant, perquè ho estan donant tot per a fer front a aquesta situació amb les millors condicions possibles, sempre treballant a qualsevol hora.
Doncs crec que això s'ha de posar damunt la taula.
Vam estar treballant des de l'inici que s'incloguera als treballadors de la comunitat educativa, el personal docent, que formara part de la fase segona de vacunació i, per tant, que fóra considerat personal essencial a l'hora de la seua vacunació.
Una qüestió que s'ha tingut en compte pels tècnics, que està valorat precisament per això, perquè estan servint per a mantindre un dels drets fonamentals que tenim, que és l'educació, i evidentment també contindre la situació de pandèmia prestant un servei essencial al conjunt de la ciutadania.
Per això han estat prioritzats, com la resta de professionals públics, de treballadors i de treballadores, funcionaris, que estan al servei de la seguretat o al servei de les emergències, que també han estat prioritzats i prioritzades.
En eixe sentit, se'ls administrarà la vacuna d'AstraZeneca als menors de cinquanta-cinc anys.
És una vacuna que consta de dos dosis i que en les properes setmanes serà subministrada la seua primera dosi en la seua totalitat al conjunt de treballadors que estan al centre educatiu.
I remarque sobre això, són el conjunt dels treballadors i de les treballadores que treballen als centres educatius i tenen atenció o poden tindre atenció directa amb l'alumnat.
I en les properes setmanes s'iniciarà la primera dosi, i una segona dosi que tardarà al voltant entre deu i dotze setmanes, perquè és la manera en què augmenta l'eficàcia de la vacuna.
En este cas en l'àmbit educatiu estem parlant al voltant de cent mil persones les que seran vacunades d'aquesta manera prioritària i essencial gràcies al treball del conjunt de treballadores i de treballadores de la salut que ens ajudaran perquè tots i totes tinguem una major seguretat.
Serà per a centres públics, per a centres concertats i per a centres privats, tots a la vegada, i en les properes setmanes començarem aquesta vacunació.

Estem treballant colze a colze amb la Conselleria de Sanitat evidentment tota la seua logística.
I en tindre les suficients vacunes, doncs farem aquesta vacunació massiva del conjunt dels treballadors dels centres educatius, no només els docents, el conjunt dels treballadors dels centres educatius que estan en atenció directa al nostre alumnat.

Pel que fa a la formació de professorat, també hem estat treballant moltíssim per a intentar acompanyar millor la resposta que donem des dels centres educatius.
Són essencials els nostres treballadors i treballadores, i per això vam paralitzar tota la formació que no tinguera a vore amb els eixos centrals per a fer front a aquesta pandèmia.
Una qüestió és evident, i és la digitalització, s'han creat 17.
000 places formatives per al professorat en aquestes matèria i estan servint per a millorar evidentment les aptituds digitals dels docents i per a preparar-nos també com una comunitat educativa per a futures eventualitats, però també i essencialment, en l'altra línia de formació, al voltant de les conseqüències de les realitats que es deriven de la pròpia COVID, i en eixe sentit s'han fet cursos, Educovid, compartits amb la Conselleria de Sanitat, amb l'assistència en cadascuna de les sessions de més de mil set-centes persones en cada sessió, amb aspectes bàsics al voltant de la pròpia enfermetat perquè la gent la conega i puga també actuar com agent educatiu, en el centre educatiu, per als xiquets i les xiquetes també en matèria d'aquesta qüestió, que puguen compartir les experiències i els coneixements al voltant d'aquesta situació.
Però també, i sobretot, per a la gestió emocional i psicològica d'aquesta pandèmia.
És molt important, totes i tots ho estem veient en el nostre entorn, com intensifica aquesta pandèmia doncs situacions molt complexes des del punt vista emocional i psicològic, i això és de forma encara més rellevant als nostres menors, als nostres xiquets i xiquetes.
Per això és important també formar, acompanyar, als nostres professors i professores en la gestió emocional, en la gestió dels centres, en la prevenció i també des del punt de vista psicològic.

Pel que fa a la redistribució del conjunt de recursos que tenim en els centres educatius, una qüestió importantíssima ha estat la que deia abans, de millorar la inversió econòmica en els centres educatius perquè disposen de més recursos per a poder fer la contractació de les mesures de protecció necessàries en cadascun dels centres més enllà del subministrament massiu que fem des de la conselleria.
I també, evidentment, la contractació de més professorat.
Ha estat clau poder organitzar-ho així.
I és importantíssim el factor humà de resposta de cadascuna d'aquestes crisis, i així ha estat, hem contractat més de quatre mil cinc-cents docents de forma extraordinària més que el curs anterior.
Són 1.
670 més a les comarques d'Alacant, 625 més a les de Castelló, 2.
079 més a les de València, més de tres mil monitors i monitores més de menjador dels que ja hi havia en el curs passat, cosa que s'ha sumat al que havíem estat augmentant de plantilles fins ara.
L'evolució de les plantilles en els centres educatius ha estat una constant i ens ha permés afrontar millor la situació de la pandèmia, perquè hem pogut de veritat fer efectius les ràtios que són necessàries per a donar resposta.
Si no haguérem estat augmentant de forma continuada -i ací es pot vore l'evolució en els últims anys, la plantilla dels centres educatius, amb el canvi de govern va augmentar de forma molt considerable-, doncs si no ho haguérem fet cada any, aquest any no haguérem pogut fer front a la pandèmia de la manera que ho fem fet, perquè no haguérem tingut suficient professorat ni suficients recursos per a fer tota la inversió extraordinària necessària; partíem d'una situació molt millor que no quan vam arribar al govern.
De fet, eren més de huit mil treballadors i treballadores de l'educació més quan va començar este curs que quan vam arribar al govern, que ens va permetre doncs fer més grups i contractar a 4.
500 més, que sumen quasi tretze mil treballadors més que fan que puguem de veritat atendre a grups més flexibles, ràtios més menudes, distància de seguretat, seguretat per a tots i totes i aprenentatges doncs molt més significatius per als xiquets i les xiquetes.
De fet, som de les poques comunitats que hem pogut fer eixa contenció generalitzada de ràtios.
I al contrari d'altres llocs, doncs treballant des del primer dia i fins a l'últim dia de curs, no se'ls ha tirat al carrer en arribar a Nadal, com ha passat en altres llocs, ni han tardat en arribar al curs, sinó que vam començar el curs ja perquè es va fer el treball previ abans de passar el mes d'agost i evidentment es van adjudicar perquè estigueren ja en eixe curs i continuaran fins a final de curs perquè és el principal actiu que tenim, és la solució per a poder atendre qualsevol d'aquestes situacions que ens arriben i, evidentment, els aprenentatges dels nostres xiquets i xiquetes.

Arribats a este punt i per anar pràcticament tancant la primera intervenció, sí que m'agradaria fer una breu anàlisi, seré el més gràfic possible, al voltant de com ha estat l'evolució de la pandèmia en els centres educatius, especialment també a la tercera onada d'aquesta pandèmia.
Deia que des del primer dia de l'inici de curs vam vore, i ho vam vore de forma molt directa, el dia 21 de setembre teníem 207 alumnes positius actius, que s'havien detectat en els últims deu dies el seu positiu, i 34 professors o professores, el dia 21 de setembre.
207 positius actius, dels 818.
000 que tenim, i 34 docents, dels al voltant 78.
000 professors i professores.
Respecte als grups hi havia tancats 180 grups, i en tenim més de quaranta mil.
Doncs en el pitjor punt de la pandèmia va arribar, entre l'última setmana de gener i la primera de febrer, van ser 1.
040 els grups que estaven tancats en eixe moment, dels 40.
000.
I l'evolució ha estat doncs molt clara, i és que -ací havia portat uns gràfics perquè poguérem també vore com ha sigut, crec que és interessant poder-les vore-.
Si anem al total de grups, que seria el que tenim ací dalt, evidentment podríem vore una incidència que no s'aprecia suficient, perquè evidentment de 40.
000 grups l'afectació ha estat esta, el grup més alt el 2,1 %, en el pic més alt hem tingut el 2,1 % de grups tancats, val?
, que és realment, si el cent per cent el tenim ací, doncs quedaria molt baixet.
Però si fem zoom sobre el que ha passat en els grups tancats, eixe 2,1, 0,7, 0,6, doncs crec que és bastant rellevant i significatiu vore què ha passat en els centres educatius.
I és que eixe màxim del 2 % doncs l'evolució ha estat molt clara.
Comencem el curs, puja el nombre de contagis que detectem, normal, estàvem tancats, obrim el curs, es contagien els xiquets i les xiquetes fora dels centres educatius, treballadors i treballadores, entren al curs, comença a estabilitzar.
Quan comença a estabilitzar arriba un pont, torna a pujar.
Quan comença a estabilitzar-se després del pont, arriba un altre pont, torna a pujar.
I quan comença a estabilitzar-se, fins i tot a baixar, ve un altre pont, ve el Black Friday, i arriba el pont de desembre i comença a pujar fins a Nadal.
Puja, abans de Nadal arribem, i això és una dada interessant, al 0,9 % dels grups confinats, és a dir, estem parlant del 0,9 % dels grups.
Però, evidentment, en una situació de pandèmia com aquesta ens centrem en eixe 0,9 % per a veure què és el que passa.
Tornem de Nadal, els contagis a nivell social són els que són, puja de forma molt significativa fins als 2 % de grups, 2 %, es prenen les mesures restrictives en l'àmbit social i cau de forma continuada fins al punt que estem avui.

Per tant, les mesures als centres educatius la millor manera de protegir-los, veient com funcionen els centres educatius i com funcionen els seus protocols, és restringint allà on es produïxen els contagis.
I és clar i es veu molt clar que en els moments que ha hagut menys interacció social ha caigut evidentment l'afectació.
Quan més dies lectius continuats hem tingut, s'ha contingut i ha començat a baixar.
Quan hem tingut menys dies lectius ha pujat.
I és un símptoma clar -i després els hi donaré més dades- que els protocols als centres educatius funcionen, que s'estan fent funcionar, que són efectius, que són els espais més segurs que tenim per als xiquets i les xiquetes, i perquè puguem seguir en els seus aprenentatges.
Que tot i que estem centrats en qüestions sanitàries, allò és l'essencial del que venim a fer ací.
I precisament això, perquè puguen seguir tenint oportunitats per al seu aprenentatge, doncs hem de garantir que els xiquets i les xiquetes tinguen les millors condicions.
I això passa per tindre uns centres segurs, tindre uns protocols claríssims, millorar-los tots els dies com hem fet i com els hi he descrit que portem fent des de fa quasi un any, ja pràcticament un any que no hem tingut, no hem vist dia que no hàgem estat treballant en açò, doncs hem estat treballant moltíssim perquè donem aquesta resposta.
I la resposta és positiva.
I per això vull donar les gràcies -per a tancar la meua primera intervenció- al conjunt de treballadors i de treballadores, a totes les famílies, a tots els xiquets i les xiquetes, al conjunt de la comunitat educativa, als titulars de cadascun dels centres educatius, als sindicats, als representants de les patronals, als de les famílies, a totes i tots vostés també, perquè entre totes i tots hem contribuït a fer, d'un bé essencial com és l'educació, un espai el més segur possible en una situació de pandèmia com la que estem vivint.

Però no ens podem relaxar gens, hem d'estar sempre atents a les millores que són necessàries, i espere, desitge que de les seues intervencions doncs puguem traure quines millores es poden proposar i es poden executar en un curs que no està sent gens fàcil, ni ho serà, però en el qual ens estem deixant tots els esforços perquè l'afectació siga la mínima, ho hem vist, el màxim al voltant del 2 %, i sobretot que els xiquets i les xiquetes puguen tindre les millors condicions possibles per a seguir estudiant i seguir formant-se.

Gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, conseller.

I ara anem a passar al torn dels grups.

Començarem amb el grup proponent, Ciudadanos, l'il·lustre diputat Carlos Gracia, per un temps de sis minuts.

El senyor Gracia Calandín:

Moltes gràcies, president.

Bona vesprada, conseller.

Bueno, en primer lugar, agradecerle su comparecencia hoy en esta comisión.

Efectivamente, cuando usted compareció en septiembre para dar cuenta sobre el regreso a las aulas, pues usted nos habló de consenso, de respuestas personalizadas, de acompañamiento a los equipos directivos, que todos tenían cubiertas sus necesidades e incluso más profesorado, materiales suficientes, digitalización y un cien por cien de presencialidad.
Hoy usted ha ido haciendo un poco referencia a eso a lo largo de su intervención.

Sin embargo, lo cierto es que han pasado seis meses desde ese inicio de curso y la evolución de la COVID, como usted bien ha dicho, en las aulas, pues, nos deja un escenario más que preocupante.
Y es que, si bien iniciábamos septiembre con unos niveles de contagio por debajo que el resto de la media española y en esta cámara escuchábamos como había quien sacaba pecho de la gestión que se estaba haciendo de la pandemia y se atacaba sin ningún tipo de pudor a lo que se venía haciendo en otros territorios, pues, ahora lo cierto es que la tercera ola de la pandemia ha afectado especialmente a la Comunidad Valenciana en número de contagios, en presión hospitalaria, en fallecidos también, lamentablemente.
Y esto, pues, sin duda, debería hacernos pensar sobre las consecuencias que pueden llegar a tener, pues, con carácter general, la autocomplacencia o la ausencia de autocrítica, ¿no?

Cuando usted vino en septiembre, hablaba de que la conselleria trabajaba en las propuestas de cada centro para acompañarlos y para no dejarlos solos.
Sin embargo, hace escasas tres semanas, yo se lo dije en el último pleno, pues, una carta conjunta, de más de doscientos directivos de colegios públicos valencianos, decía que se sentían solos.
Esto hace tres semanas.
Claro, doscientos colegios públicos valencianos es la quinta parte de los coles públicos valencianos.
Hoy usted ha reconocido, pues, que alguno se ha podido sentir solo.
Pero, claro, estamos hablando de prácticamente la quinta o la sexta parte de los colegios de toda la comunidad, ¿no?

Usted nos decía en septiembre que se organizó con todos los centros el número de aulas que debían tener los profesores y el gasto para la compra de material.
Sin embargo, haciendo referencia otra vez a la carta, pues, al menos estos doscientos directivos reconocen que esa partida COVID ha sido insuficiente y que los centros han tenido que hacer frente a gastos con sus propios fondos y que, por cierto, me gustaría recordarle que hay centros que, a día de hoy, aún no han cobrado los pagos por gasto de funcionamiento del año 2020, a aquellos que tenían superávit, de momento, no se les ha abonado ni un céntimo en concepto de gastos de funcionamiento, lo digo para que se lo apunte.

Bien, entre los materiales de protección que usted nombraba en el mes de septiembre, pues, efectivamente, no existían estos filtros EPA, que nos alegramos, pues, que se haya hecho esa compra.
Sin embargo, yo a usted le preguntaba precisamente por el criterio de reparto que se había hecho de estos purificadores y cómo iba a saber el profesorado dónde se deben instalar estos purificadores.
Hoy usted nos ha dicho que en aquellos espacios que se hayan habilitado que, originalmente, no eran aulas.
Yo, mire, en mi centro educativo se ha habilitado la biblioteca y tiene más ventanas y más puertas que un aula convencional.

Y una de las dudas que a mí me trasladan los profesores que conozco, es decir: bueno, es que nos han llegado estos filtros, pero no sabemos exactamente cuál es la mejor de las aulas en la que ponerlos, ¿no?
Y usted me hacía referencia el otro día a la guía, a la guía del CSIC.
Y, efectivamente, la guía del CSIC nos indica que, para comprobar si el purificador está en el sitio idóneo, pues, hay que medir con medidores de CO2.

Y hoy usted nos pide hoy propuestas.
Pues, le proponemos, desde Ciudadanos, que ya lo hemos dicho varias veces en esta cámara, pues, que una buena forma de hacer un buen uso óptimo de esos purificadores que, según el contrato de la subsecretaria de sanidad, han costado 900 euros, pues, sería el dotar de esos medidores de CO2, que son más asequibles, para comprobar que, efectivamente, se está ubicando donde realmente es necesario y así hacemos un uso óptimo de estos medidores, ¿no?
Entonces, bueno, yo creo que eso sería una buena solución.

Hablando de contratos, hoy usted ha hecho referencia, pues, bueno, desde agosto llevábamos reclamando, en agosto, en septiembre, en diciembre, esas pruebas diagnósticas periódicas para el personal de centros.
Hoy usted ha dicho que, efectivamente, con la comisionada, pues, se contrató, por procedimiento de urgencia, esos 10.
000 PCR con sistemas genómicos.
Claro, hoy nos dice que se han hecho 3.
000.
Cuanto menos, llama la atención que, a nivel de la conselleria de sanidad, teniendo disponibilidad de haber hecho hasta 70.
000, que fue el primer contrato, solamente se hicieran 3.
000 también a lo largo de todos aquellos meses.
Con lo cual, claro, yo entiendo que, aunque no sea su competencia, pero habría que hacer una profunda reflexión de cómo puede ser que, en el ámbito educativo, en menos de una semana, 3.
000 PCR y, sin embargo, a lo largo de cinco meses, de los 70.
000 que en su momento se contrataron, solamente se hicieran, pues, eso, apenas 3.
000.

Mire, hoy usted nos ha hecho referencia a esos indicadores de aulas confinadas.
Mire, hay un dato, se lo comenté ya el otro día, que me preocupa y es el número de brotes que se está reportando por parte de la conselleria de sanidad.
Hoy nos ha enseñado un gráfico, pero lo cierto es que los brotes, en los últimos días, que reporta sanidad en el ámbito educativo, suponen el 36 % del total de los brotes, cuando en los primeros diez días de enero eran el 6 %.
Yo, de diez en diez días, me he hecho también mi gráfica y hemos pasado de 22 brotes en los diez días del 10 al 20 de enero a los últimos diez estamos en 154 brotes.
Los últimos diez días de febrero hemos subido el número de brotes respecto a los que había del anterior.
Entonces, al margen de ese indicador de grupos y aulas confinadas, yo creo que habría que abrir un poco más también y valorar esto que le estoy comentando, el indicador de brotes, que considero que también es preocupante.

Igualmente, usted, en sus notas de prensa, reporta, habitualmente, el número de positivos entre los docentes y, cuando yo cruzo esa información, positivos activos semanales, esa información con lo que dice sanidad en ese mismo grupo de edad, pues, veo que estamos en unos porcentajes por encima del resto de la población en ese mismo grupo de edad, de treinta a sesenta años.

Entonces, como digo, creo que deberíamos hacer una reflexión un poco más en profundidad.

El senyor president:

Senyor Gracia, vaja acabant.

El senyor Gracia Calandín:

Bueno, por otro -sí, voy terminando ya, presidente-… Sí que hoy nos ha comentado un montón de diferentes iniciativas que han ido poniendo en marcha.
Yo lo que le recriminaba el otro día es que entendemos que han llegado un poco tarde con algunas de ellas.
El tema de la sustitución yo creo que ha sido bastante preocupante porque el no tener sustituto supone, al final, que los grupos burbuja saltan por los aires.

Y sí que me gustaría preguntarle si cree que los centros escolares han estado debidamente protegidos durante esta tercera ola.

Moltes gràcies, president.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Gracia.

Continuem amb el següent grup, a vore si ajuste açò… Pel Grup Parlamentari Popular, la il·lustre diputada senyora Gascó.

Quan vullga.

Valida primer, com a que estàs ací.
(Se sent una veu que diu: «No, com a que estàs») No va?
(Algú diu: «Al centre»)

Quan vullga, senyora Gascó.

La senyora Gascó Enríquez:

Gracias, presidente.

Mire, señor Marzà, desde el minuto uno…, por no decir mentira, desde el minuto dos, prácticamente, le dije que usted estaba gestionando esta crisis sanitaria desde la propaganda y, por desgracia, el tiempo me está dando la razón.
Y es una pena, sobre todo porque no aprende y sigue con la misma estrategia y, entonces, no vamos a ir por buen camino.

De verdad, yo creo que el colmo de los colmos, además de la frase que usted ha intentado asentar, pero que no lo está consiguiendo, de los centros son espacios muy seguros, los centros son seguros, ahora es que los centros son puntos de detección y de contención, ha dicho esta tarde, que es algo que ya le había escuchado antes.

Claro, yo le pregunto, ¿quiere decir que, si los centros no estuvieran abiertos, los niños irían por ahí contagiando?
¿Quiere decir que, gracias a usted, se está frenando la contención y que la señora Barceló no sería capaz de, con su equipo de rastreadores, hacer bien su trabajo?
Es que parece que a usted le debamos el que no haya más contagios en la Comunidad Valenciana.
De hecho, esto es lo que significa que los centros educativos sean centros de detección y de contención.

Usted ha tenido suerte, solamente puedo definirlo con esta palabra, porque no es el responsable de nada.
Aquí los malos siempre han sido o el ministerio o la conselleria de sanidad o el ayuntamiento o el centro.
De verdad le digo que hay que tener suerte para que usted jamás asuma la responsabilidad de nada.
Pero yo le pregunto, ¿quién tomó la decisión de que los planes de contingencia los firmaran directores sin estar capacitados para ello?
¿Quién tomó la decisión de que, cuando empieza el curso, con un mil por ciento más de contagios, de índice de contagio, no se actualizaran los protocolos?
¿Quién ha tomado la decisión de que, llegado el momento peor de la tercera ola, siguieran sin actualizarse los protocolos?
¿Quién toma esa decisión, también desde el ministerio, señor Marzà, usted tampoco ha tenido nada que ver con todo esto?

¿Quién toma la decisión de no proporcionar el material necesario desde inicio de curso?
Porque usted dice: no, no, en la desescalada repartimos mascarillas; sí, mascarillas higiénicas que, desde el Partido Popular, le propusimos… Hoy nos dice, por cierto: háganme propuestas.
Hagamos una reunión.
Tengo tantas cosas que preguntarle que como para hacer propuestas estoy.
Le he hecho tres veces propuestas y jamás ha aceptado ninguna, pero, si quiere, se las volveré a trasladar.
Pero, desde luego, hoy está usted aquí para comparecer, no yo, pero estaré encantada de hacer llegar todas las propuestas que, por cierto, ahora usted está tomando tarde y mal, pero bueno.

Sigo con el tema del material de protección.
Usted anunció, a bombo y platillo -porque la verdad es que esto de los anuncios a bombo y platillo sí que lo asume con mucha responsabilidad- que todos los docentes tendrían mascarilla.
¿Qué pasó?
Que, de repente, en claustros de noventa profesores, llegaban veinte mascarillas y, en sus propias redes sociales, los docentes clamaban al cielo diciendo que ya está bien de trabajar desde la propaganda, que ya está bien de anuncios que no eran ciertos.
Porque, claro, si a todo un claustro le llegan mascarillas para tres días y usted, por escrito, no les dice cuándo les va a volver a llegar la siguiente tanda, eso no es serio.

Igual que no es serio, conseller, que, después de seis meses de que haya empezado el curso escolar, usted anuncie, de verdad, como si fuera la solución a todos nuestros males, que va a repartir mascarillas FFP2 de cara al último cuatrimestre del curso.
De verdad, es que es una auténtica tomadura de pelo.

Y, entonces, cuando todos los profesores le están diciendo en sus redes sociales: señor Marzà, que no tenemos mascarillas para el día para todos los docentes, ni de lejos; dice: no, no, tengan paciencia porque, claro, es que la contratación es muy difícil, como tenemos que comprar tantas… Ha tenido un año, señor Marzà, ha tenido un año, señor Marzà, para hacer estas contrataciones masivas.
Es que estamos en el mes de marzo prácticamente.
Usted esto lo tendría que haber tenido previsto.
¿Tampoco es responsabilidad suya el no haberse anticipado?

Cuando compró las mascarillas higiénicas le dijimos: esto no es material de protección para los docentes adecuado.
Ahora, ¿quién ha decidido este cambio de mascarillas?
Decía antes que siempre hacen caso a los informes de los expertos.
Al inicio de curso, no hacían falta mascarillas; ¿ahora sí que hacen falta, son necesarias las mascarillas?
Es que estos vaivenes… No me hace gracia, conseller.
Es un tema tan serio, es que su falta de gestión clara y de transparencia ha puesto en riesgo la vida de los docentes y de los alumnos, su falta de gestión, exclusivamente, y usted aquí sigue, con el ventilador, repartiendo responsabilidades para todo el mundo y nunca asumiendo la suya.

Me gustaría saber con qué criterio están repartiendo estas mascarillas.
A unos centros ya han llegado, a otros centros no han llegado, no sabemos cuándo van a llegar las siguientes.
¿Por qué no hay un plan claro?
¿Por qué no publican la relación y los protocolos claros de cuándo va a llegar cada uno de estos materiales de protección, que es importantísimo?
Son tantas cosas…

Test serológicos.
Anunciaron 500.
000 como primera remesa.
¿Dónde están los test serológicos?
Test serológicos en todos los centros educativos para descongestionar la atención primaria.

Y, luego, me hablaba de las PCR.
¿Las PCR en febrero?
¿Usted habló con los centros de primaria, cuando tuvieron que cerrar Elda y Petrer?
¿De verdad que en febrero era el momento?
Es que ha llegado tarde en todas y cada una de las medidas que ha adoptado, conseller, en todas y en cada una.

Compra de purificadores, lo anuncia: antes de navidades todos los centros tendrán purificadores.
A día de hoy, hay centros sin purificadores.
Los que han llegado hacen tanto ruido que no se pueden poner en las aulas.
Dicen: 8.
000 purificadores.
¿Me lo tengo que creer?
Tengo que hacer un acto de fe.
¿Quién está llevando el registro del reparto de esos purificadores?
Usted lo ha dicho, tenemos 40.
000 aulas; 40.
000 aulas, ¿8.
000 purificadores, sin ningún criterio de reparto, sin ningún orden de prioridad, sin ningún tipo de instrucciones, sin ningún tipo de recurso para el mantenimiento?
Insisto, estamos en marzo y hay centros sin purificadores y usted sacando pecho de lo bien que lo está haciendo todo.
De verdad, es que estoy alucinando.

Pero es que el problema es que su falta de gestión está abocando a un contagio masivo de docentes y usted no lo quiere asumir.

Me dejo esto para la siguiente intervención y le comento creo que lo más importante, el día a día de los centros, conseller.
Los centros no son seguros, no lo son, ya me gustaría a mí que fueran espacios seguros, pero es que no lo son por su falta de previsión y su falta de gestión.
No son seguros en el momento en el que docentes, en el que personal de la limpieza, personal administrativo, en el que los alumnos, después de dar positivo, se incorporan a los centros sin que les hagan una nueva PCR.

El senyor president:

Senyora Gascó, anirem acabant, per favor.

La senyora Gascó Enríquez:

Es decir, posibles positivos -termino, presidente-, posibles positivos siguen yendo a los centros porque no confinan a las aulas de los hermanos.
Dicen: solamente el 2 % de aulas confinadas.
Hay clases con más de cuatro alumnos con COVID que no han sido confinadas.
¿Qué criterios han utilizado para el confinamiento?

Y termino, presidente.
Mire, hoy comparece usted para dar soluciones, espero que las tenga, espero que tenga un plan claro que sea capaz de explicarlo, espero que hoy pueda poner un poco de luz a tanta falta de transparencia.
Hoy está en juego su credibilidad, conseller, que, de verdad, le digo que los dos últimos meses está siendo machacada.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Gascó.

La senyora Gascó Enríquez:

Pero es que, además, está en juego la vida de los docentes.

Espero que se lo tome en serio, que deje la propaganda y que empiece a trabajar.

Muchas gracias.

El senyor president:

Continuem amb l'última intervenció dels grups proponents, el Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana, la il·lustre diputada Llanos Massó.

Quan vullga, senyora diputada.

La senyora Massó Linares:

Gracias, señor presidente.

Bienvenido, conseller.

Quiero que mi primera frase sea de agradecimiento a los profesionales de los centros educativos que, como ya he dicho en otras intervenciones, si no hubiera sido por ellos, posiblemente, nuestro sistema educativo hubiera colapsado por completo.
Y están trabajando mucho más allá de lo que sería razonable.

Pero vamos por partes.
Vamos a empezar por las condiciones que han tenido que soportar los niños y los docentes durante este mes de enero dentro de las aulas.
Ha habido temperaturas exteriores cercanas a los 0 grados y en algunos casos inferiores, lo que implicó que dentro las aulas, pues, había temperaturas en algunos sitios de no más de 10 grados, pese a tener los sistemas de calefacción encendidos.

Eso fue en enero.
Dos meses antes, en estas Cortes, mi grupo presentó la iniciativa de ver la viabilidad de instalar esos purificadores de aire con filtro HEPA, de los que ahora estaba hablando.
Los grupos que sostienen al gobierno del Botánico dijeron que no porque eso ya estaba previsto por su conselleria.
Bueno, pues, usted anunció la compra de 8.
000 purificadores, pero es que hay más de cuarenta mil aulas, creo que hay cerca de cuarenta y siete mil grupos hoy en día entre los colegios e institutos de nuestra comunidad.
Bueno, pues es que no llegan ni al 0,2 % de las aulas.

Pero es que tres meses después de aquella comisión en la que dijeron que estaba todo previsto ¿cuántos filtros se han instalado?
Alrededor de cuatro mil filtros.
Con esas condiciones meteorológicos que tuvimos en enero, recomendaron que cerraran las ventanas, que ventilaran 5 minutos cada media hora.
¿Saben las concentraciones de CO2 y, por tanto, de aerosoles que había en esas condiciones?
No, no lo saben porque no hay medidores de CO2.

La Asociación Española de Pediatría recomienda 700 partes por millón, pero ¿qué concentración hay en las aulas?
No lo sabemos porque no hay medidores.
¿Y la temperatura?
Bueno, pues, ya le he dicho que en algunos casos estaba entre 10 y 14 grados dentro de las aulas, y el Real decreto 486/1997 de prevención de riesgos laborales establece que en el centro de trabajo la temperatura no debe superar los 27 grados ni ser inferior a los 17 grados.
Está claro que en este tema su gestión ha fracasado estrepitosamente, hay centros de primer y centros de segunda.

Lo mismo que empezamos a tener alumnos de primera y alumnos de segunda.
Usted, en su afán por terminar con la libertad educativa no le importa que los perjudicados sean los niños, ha dejado fuera del programa PROA Plus a los centros concertados.
Usted, que se ha pasado los meses diciendo que no iban a dejar a nadie atrás, excluye alumnos de la escuela concertada para que se beneficien de ese programa de apoyo a los más vulnerables.

¿Usted es tan obtuso, de verdad, conseller, que sigue pensando que los alumnos de la concertada son esos pequeños burguesitos a los que hay que dejar al margen?
Por favor, conseller, dese una vuelta por esos centros, vea la realidad de muchas de esas familias.
Hágalo, por favor.
Mire por donde, en otras regiones, que tanto le gusta nombrar y de hecho lo ha nombrado esta tarde, sí que han sido capaces de incluir a la escuela concertada en esas ayudas teniendo la misma complejidad administrativa que usted aduce para no incluirlos.

Pero, bueno, vamos a otro tema.
El colegio de enfermería y la asociación de enfermería ya denunciaban en febrero que no se estaba cumpliendo el protocolo antiCOVID de los centros escolares.
Pero, bueno, aquí la verdad es que la responsabilidad no es solo suya, tiene el dudoso honor de compartirla con la consellera de sanidad, pero bueno.
Los enfermeros hablaban de insuficiencia de rastreo, de retrasos entre cuatro y siete días para realizar pruebas PCR, de que en algunos casos los alumnos recibían las llamadas de los rastreadores cuando ya tenían que volver a incorporarse al centro escolar.

O sea, su conselleria, como ya ha dicho mi compañera, ha recibido escritos de docentes y de equipos directivos alertando de la situación, que había casos que tardaban hasta cinco días en darle la instrucción de confinar un aula.
Estamos ya prácticamente en marzo, en septiembre mi grupo también propuso la realización de test de antígenos en los centros escolares para detectar con mayor rapidez los positivos y hacer un cribado más rápido al aparecer un contagio en el aula.
Para variar, ustedes volvieron a negarse con la excusa de que ya lo tenían previsto y que la conselleria de sanidad ya había iniciado la compra de esos test.

Desde septiembre, que fue cuando se propuso y dijeron que ya estaba previsto, ¿cuántos test de antígenos se han hecho en los centros escolares?
¿Han servido esos test para evitar confinamientos o para dictarlos cuando fuera necesario con mayor rapidez que con las pruebas PCR -y luego confirmar con PCR obviamente-?
Pues, yo imagino que no.
Y, además, es que no se han hecho esos test y encima la realización de los PCR ha sido lamentable en algunos casos.

Pero ahora usted ha terminado su intervención enseñándonos unos gráficos muy bonitos, enseñándonos la evolución de la pandemia en los centros escolares.
Pero yo le voy a explicar lo más grave del engaño al que usted está sometiendo a las familias y a la sociedad valenciana en general, conseller.
Durante estos meses hemos leído titulares como estos: «Los brotes escolares ya tiene más peso que los laborales».
«Uno de cada cinco brotes aparece en el ámbito educativo».
«De los 63 nuevos brotes, 29 son del ámbito educativo».

En el último pleno le pregunté la posibilidad de que niños asintomáticos estuvieran llevando el virus a casa y, por tanto, luego, ese positivo se asignaba al hogar en vez de al colegio.
Usted volvió a repetir lo mismo y lo que ha repetido hoy: Las aulas son seguras, son centros de contención y detección.
Bueno, pues, usted es docente, basta una sencilla regla de tres para desmontar su mentira, conseller.

Su conselleria informa cada semana de los positivos en alumnos y docentes.
Vamos a coger los datos que tenemos de la última semana, nos dicen que en la última semana hay un 0,3 % de alumnos positivos y un 0,5 % de docentes positivos.
Con esos datos usted nos dice: El número es muy bajo, las aulas son seguras.
Vale, pues hemos cogido los datos de positivos totales en la Comunidad Valenciana, porque usted nos daba ese porcentaje respecto al número de alumnos y al número de docentes, vale.
Pues, hemos cogido el número de positivos totales en la Comunidad Valenciana referidos a la población de la Comunidad Valenciana, en esta última semana han sido 4.
089 casos.

Y, como le digo, con una sencilla regla de tres nos sale que el porcentaje de positivos en nuestra región era del 0,01 %, conseller, cuatro veces menos que los alumnos contagiados, seis veces menos que los docentes contagiados.
¿nos va a repetir ahora que en los colegios hay menos contagios que fuera?
Me gustaría que me valorara esos datos, porque es una regla de tres con sus datos y los datos de la conselleria de sanidad.

Muchas gracias.

El senyor president:

Gràcies, senyora Massó.

Continuem ara amb els grups…, esperen un momentet, amb els grups que donen suport al govern i que no han proposat la compareixença.
Comencem de menor a major amb el Grup Unides Podem.

I això como ho vegem?
La il·lustre diputada (Se sent una veu que diu: «Irene») Gómez?
Em sent?

La senyora Gómez Santos:

Sí, presidente.
Gracias.

El senyor president:

Sí?
(Veus i rialles) Doncs, a vore si la podem vore en la pantalla, senyora Gómez?
Ara sí.

Quan vullga vosté.
Li done 3 minuts.
Quan vullga.

La senyora Gómez Santos:

Gracias, president.

Buenas tardes, compañeros diputados y diputadas.

Buenas tardes, señor conseller Marzà.

Ante todo, me gustaría agradecer su comparecencia hoy aquí y también agradecer todo el esfuerzo y el trabajo realizado y que sigue realizando en la gestión de esta crisis sanitaria en el ámbito educativo.
Una gestión que se está validando con unos resultados excepcionales y que se deben tanto a la cooperación a los valencianos y las valencianas, a la implicación de toda la comunidad educativa, así como su labor al frente de la conselleria de educación.

También quisiera transmitirle, señor conseller, toda la fuerza del mundo para juntas seguir haciendo frente a la pandemia.
Ya sé que parece que todo esfuerzo que se hace es poco, pero quiero hacer presente que, por nuestra parte, desde Unides Podem, también nos estamos dejando la piel todos los días para contrarrestar las consecuencias de la pandemia.
Gracias por comparecer, como le digo.

Sabemos que no ha sido ni es nada fácil gestionar una pandemia de esta envergadura, pero hemos visto que lo viene haciendo bien, señor conseller, tanto desde el Consell como desde su conselleria, para que, como usted bien dice, los niños y las niñas puedan seguir yendo a la escuela y sigan formándose.

Me gustaría destacar la importancia de la creación del I Fòrum Educatiu Valencià como espacio de escucha activa entre todas las partes.
Porque, como nos ha informado, el objetivo de este espacio es que las partes se escuchen entre sí, que también escuchen a la administración, pero la intención principal es conocer los posicionamientos de cada una de las partes que forman parte de este fórum.

Cuando nos dice, (inoïble) … dispositivos que se han hecho a través de una compra centralizada, muchas gracias, esto significa más herramientas que irán a los centros educativos.
Cuando nos ha informado acerca de la habilitación de la wifi, claro que sí, es necesario para tener unas redes seguras y estables y con mejor y mayor conectividad en los centros educativos.

También nos ha hablado de los 8.
000 purificadores por parte de la conselleria de sanidad, que no son suficientes y destacando que la única autonomía que ha comprado purificadores de forma centralizada es la nuestra.
Eso es algo a destacar.

Conseller, me gustaría que nos ampliara información acerca de los siguientes aspectos.
Por ejemplo, en la digitalización en las aulas ¿cuándo se pondrá en marcha la nueva plataforma Aules?
¿Cuándo empezarán las tareas para que los centros dispongan de wifi?
Con respecto a los fórums educativos, quisiera saber ¿quién participa de los fòrums educatius valencians?
Y ¿cómo valora usted las conversaciones que han tenido lugar en esos fórums?
Por último, respecto a los purificadores ¿cuál ha sido el motivo por el que no se haya efectuado el reparto de los 8.
000 dispositivos al mismo tiempo?

Conseller Marzà, gracias por su compromiso otra vez, gracias a todo el equipo de su conselleria por seguir compareciendo para informarnos y para escuchar aportaciones.
Porque, como nos ha dicho, esto es algo colectivo.
Esta no es la primera ni la última crisis pandémica de este siglo, nos han advertido ya los expertos que cada vez serán más habituales, importa mucho tener presente que el modo en que gestionemos esta crisis servirá…

El senyor president:

Senyora Gómez, anem finalitzant.

La senyora Gómez Santos:

…como pauta o como modelo en el futuro.

Muchas gracias.

El senyor president:

Gràcies a vosté.

Continuarem ara amb el Grup Parlamentari Compromís, la il·lustre diputada Papi Robles.
Quan vullga.

La senyora Robles Galindo:

Val?

Bona vesprada, conseller.

Bona vesprada a totes i a tots.

És 22 de febrer i, si jo no m'enganye, el curs està funcionant.
Pensava, abans d'entrar en esta cambra pensava que el curs estava funcionant.
Però, clar, escolte algunes afirmacions aquí dins i pense que quan isca a arreplegar als meus fills de l'escola no estaran o alguna cosa pitjor haurà passat, perquè sembla que hi haja una debacle en el carrer, tot i que les dades que vosté ens ha mostrat hui no anaven per ahí.

Jo, moltes vegades pense en la responsabilitat que tenim les persones que estem aquí dins i en eixa responsabilitat de no azuzar la por o el desassossec que tenim ara mateixa en el carrer fonamentat en una pandèmia, perquè portem un any en una pandèmia.
I vosté ho ha dit abans que cal una cura emocional i a mi m'agradaria que nosaltres fórem respectuoses i responsables en allò que se'ns va demanar.
Aleshores demanaria que fórem curoses en l'ús de les dades.

Jo crec que la setmana passada acabàrem amb el 93 % de les aules sense confinar.
I això és una dada objectiva i és important saber-la i posar-la damunt de la taula.
Perquè jo encara recorde, quan començarem en setembre, la por que hi havia en el carrer, la por que hi havia a la porta de les escoles.

I dit tot això, des de setembre fins al 22 de febrer ha passat una qüestió, que jo crec que està fora d'esta cambra, que és la responsabilitat que hem trobat en les escoles i la responsabilitat social que s'ha donat dins de cada aula.
Cada professor i cada professora, cada personal que treballa dins d'un centre i, sobretot, cada xiquet o xiqueta.
I -per què no dir-ho?
- també d'aquesta conselleria que ha tingut unes reaccions que han estat a anys llum d'altres espais on s'ha tardat molt.

I, ojo, no estic jutjant a ningú, eh?
Perquè aquesta situació era tan complicada que tardar en prendre decisions era una qüestió que em semblava fins i tot normal, però no és el cas d'esta conselleria.
És que estem parlant ací de que és que s'ha tardat molt en prendre decisions.
Jo vaig a felicitar.
Clar que ha vingut una onada que ens ha passat per damunt del cap una altra vegada.
Però és que la conselleria, conforme es va vore que no s'arribava a un diagnòstic com es demanava en els protocols, va fer eixes contractacions.
Quin és el problema?
On està el problema?

Jo vull que quede molt clar que nosaltres volem felicitar.
I felicitar perquè la reacció la trobem una altra vegada de manera molt més ràpida del que estem habituades.

I no vull acabar la meua intervenció sense fer referència a dos qüestions que em semblen fonamentals en l'espai educatiu i que no s'han esmentat, igual és que la cosa va bé.
I és que vull felicitar a la conselleria per continuar endavant en un pla Edificant de la mà dels ajuntaments, on se continuen dignificant les instal·lacions educatives a pesar que tingam una pandèmia mundial, per si de cas.

I vull felicitar-li també per eixos espais…, o siga, eixos treballs d'inclusió educativa que estem veient que continua fent la seua conselleria i, com bé he esmentat, vull agrair-los i demanar-los que continuen així, en treballar les emocions i la situació psicològica de cada una de les persones que constituïx la comunitat educativa, perquè ahí, ahí sí que ens queda un llarg camí.

Gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Robles.

Continuarem amb l'última intervenció d'esta ronda, que és el Grup Parlamentari Socialista, la il·lustre diputada Ana Besalduch.
Quan vullga.

La senyora Besalduch Besalduch:

Gràcies, president.

Bona vesprada, conseller.

Jo, primer de res, vull donar-li les gràcies per tantes explicacions que ve ací en estes Corts a donar-mos durant estos…, des de l'inici de curs fins ara vosté ho ha dit quatre vegades.

Gràcies per ser tan transparent.
Gràcies per parlar amb tota la comunitat educativa, amb els directors, les directores, amb els professores, amb els pares.
Gràcies perquè això ha passat i com ha passat, doncs per molts que alguns diguen que no, gràcies per la transparència i per les explicacions, conseller.

Sort que ho fet vosté mal, eh?
Sort que…, després del que hem sentit ací esta tarda és el que de veritat el que me ve a la ment.
Sort que vosté ho ha fet mal.
Perquè si vosté ho arriba a fer bé, és que mos porta fins la vacuna.

És que…, no sé, jo crec que en el debat frenètic de la política a vegades arribe a pensar que, per criticar, alguns i algunes no voldrien que les coses anaren tan bé a les aules en la pandèmia.
I això me preocupa, conseller.
Perquè els xiquets i les xiquetes, els mestres i els professors i les professores hem d'estar per damunt.

Però, de veritat se pot criticar que el 99 % de les classes han anat amb normalitat a classe?
Però, de veritat?
Que mai menys del 95 % de les aules en plena onada…, de la tercera onada ha anat amb tota normalitat a les classes?
Clar que vosté ho haguera pogut fer una miqueta millor.
Però ja és difícil, eh?
Però ja és difícil.

Senyor conseller, mire, jo vaig a esmenar-li la plana.
No m'ho tinga en compte.
Ja sap que me cau bé, però vaig a esmenar-li la plana, perquè que els col·les o els instituts són focus de detecció i no de contagi no és una cosa que vosté s'haja inventat, senyor conseller.
És una cosa que diuen els experts, el CSIC després d'estudiar el primer trimestre de l'inici de curs arreu de l'estat espanyol, no només de la Comunitat Valenciana.
Per tant, estic d'acord en la frase, té vosté la raó, però la frase no és seua.
És dels experts, conseller.
I, per tant, se pot afirmar amb tota rotunditat que els col·les són focus de detecció.

Mire, vaig a ficar-li un exemple molt curtet, perquè els que sí que estem tots els dies en contacte amb els col·les sabem el que passa.
El meu col·le, en la classe de P3, la professora dona positiu -P3, els xiquets no van amb mascareta, curs bombolla-, ni un xiquet ni xiqueta positiu després del rastreig de PCR.
Reitere i estic d'acord, els col·les són focus de detecció i no de contagi del col·le, senyor conseller.

I sí que m'agradaria fer-li una pregunta, i és: ¿quines millores ha fet la conselleria per a intentar fer les substitucions dels professors que puguen estar confinats amb més rapidesa perquè els grups continuen en les classes?

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Besalduch.

I ara continuarem amb la nova intervenció del conseller, també per un temps il·limitat, per a respondre a les qüestions i a les preguntes realitzades pels grups.

Quan vullga, conseller.

El senyor conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport:

Gràcies, senyor president.

Gràcies també, diputades i diputats, per les seues intervencions, per les seues propostes, per les seues apreciacions i, també, els dubtes que han manifestat.

Miren, enllaçant amb el que dia la diputada Besalduch, no ho dic jo, ho diuen tots els experts en matèria sanitària, ho diuen les societats pediàtriques, ho diuen tots els tècnics amb qui ens reunim de forma habitual, que els centres són els espais més segurs de socialització que tenim.
De fet, ho són amb dades molt clares.

Ara entrarem, si volen, també a matemàtiques bàsiques.
Soc mestre d'anglés i francés, no de matemàtiques, però crec que a la regla de tres arribarem i ara la farem junts, si vol.

Però el que tinc clar és que allò que els experts sempre ens transmeten és de com estan ajudant els centres educatius a contindre aquesta pandèmia.
Efectivament, sí.
Si els centres educatius estigueren tancats… No si estiguera jo o no, això m'és absolutament igual, per si no els queda prou clar.
Allò important és que els centres educatius estiguen oberts.
No que siga jo o no siga el conseller.
A mi això m'és igual.
Li ho dic aixina de clar.
Per damunt de tot el que em preocupa són els xiquets i les xiquetes i el conjunt de l'educació.

Si els centres educatius estigueren tancats, hi haurien més contagis.
Sí, perquè això són les dades que es desprenen de quan els xiquets i xiquetes en edat escolar no tenen dies lectius, tenen més contagis que quan hi han dies lectius.
I no ho dic jo.
Ho diuen les societats pediàtriques.
Per això diuen que els centres han d'estar oberts, per una qüestió epidemiològica, per una qüestió sanitària.

Quan els centres educatius estan oberts, hi han menys contagis dels xiquets en edat escolar que quan estan tancats.
I això no ha passat ací només.
Ha passat en el conjunt de l'estat i ho diuen diferents societats pediàtriques.
Per tant, sí, els centres educatius estan contribuint a frenar la pandèmia.
Només amb aquesta dada ja tindrien vostés suficient com per a saber que efectivament estan ajudant a contindre i a detectar en els centres educatius.

I, a més a més, hi ha una xicoteta qüestió important al voltant de l'obertura dels centres, i és que és indiscutible… pedagògicament és més necessari que mai que els xiquets i les xiquetes tinguen un espai de socialització més enllà de la seua pròpia família per a superar les desigualtats d'inici, per a superar la situació de vulnerabilitat que tenen les seues famílies, per a millorar les seues oportunitats en la vida.
Precisament per això hi ha un criteri sanitari.

Sí, són els espais més segurs de socialització d'acord amb les dades que tenim damunt la taula i de tots els experts, de totes les dades que recopilen cada setmana.
Dades que no són inventades per ningú, que son trameses no només pel servei de sanitat, sinó pels mateixos directors i directores responsables COVID de cada centre educatiu que són qui posen dades en els aplicatius.
No les inventem nosaltres ni les donem nosaltres perquè sí, són les que posen els centres educatius d'acord amb el que comuniquen els centres i les àrees de salut pública.
Per tant, dades del dia a dia que estan completament confirmades al cap d'uns dies per la conselleria de sanitat.

Això s'ha explicat moltes vegades i vostés poden saber-ho, poden atendre-ho o no, però els centres tenen fins i tot la comunicació directa del centre de salut pública.
Quan es comunica directe al professor o professora, o a la família del xiquet o xiqueta, i són ells mateixos els que ho comuniquen a l'aplicatiu que hem desenvolupat perquè ja quede constància que tenim un xiquet o xiqueta que és positiu, o que tenim un professor o professora o que s'ha aïllat a quatre o cinc xiquets d'un aula.
Ja hi ha constància des del primer dia i el sistema de salut ho reporta al cap d'un dia, dos o tres dies, perquè s'esperen a la confirmació després de la trucada telefònica.
Per això les dades no són les mateixes el mateix dia.
Així de senzill i així de clar.
Les tenim fins i tot primer en el sistema i així es veu en el dia a dia.
Per tant, les dades que tenim són les directes del dia del centre educatiu.

I amb eixes dades i amb el treball que fem totes les setmanes amb les reunions que fem amb els responsables de la conselleria de sanitat i els seus tècnics -a qui torne a agrair el treball ingent que fan dia i nit, totes les setmanes, tots els sants dies, igual que portem moltíssima gent tots els sants dies treballant des de fa vora un any-, doncs resulta que es confirma això.
No només es confirma el que es veu a nivell estatal, sinó que els vull donar altres dades també que tenim del dia a dia del treball i que hem compartit amb la comunitat educativa en eixes reunions que hem tingut directament amb ells i elles, directament amb tots els directors i directores dels centres educatius, amb tots els representants de totes les AMPA de tots els centres educatius que han volgut participar d'aquestes sessions.

De tots els positius que es detecten en els centres educatius -insistisc, es detecten en el centres educatius-, el 89 % -vora el 90 %- són de contagis fora del centre educatiu.
No ho dic jo.
Són els informes que ens fan arribar des de la conselleria de sanitat.
Eixe 90 % de contagis es realitzen fora de la població en edat escolar i del conjuntat de comunitat educativa.
És a dir, els treballadors i treballadores que detectem en el centre educatiu.
Per tant, 90 % estan contagiats fora del centre educatiu.

D'eixe… no arriba al 10 % -depén de la setmana, fluctua, però sempre estem al voltant d'això- no arriba a eixe 10 % de contagis que es comptabilitzen, que després del rastreig s'ha detectat que han sigut dins del centre educatiu o en un entorn educatiu no fora del centre educatiu, resulta que som els que tenim el multiplicador més baix.
Què vol dir això?
Que dels espais de socialització el que passa habitualment en els centres educatius quan hi ha un positiu és que no hi haja ningun positiu associat.
És a dir, que no es contagie ningú en el centre.
La immensa majoria de dades, quan detectem un positiu, no hi ha ningun contagi positiu associat.
Per tant, un positiu, zero contagis dins del centre.

Quan passa alguna vegada -perquè passa- que hi ha algun tipus de contagi associat, normalment sol ser una, dos persones, màxim tres, el que passa d'entre eixe no arriba al 10 % del conjunt de contagis detectats en els centres.
D'entre no arriba a eixe 10 %, el multiplicador és el més baix de tots els àmbits de socialització.
I tampoc ho dic jo.
Ho diuen les dades, no només d'aquest territori, sinó del conjunt de l'estat que recopila el ministeri.
Si vostés analitzen les dades que hi han, i que té el mateix ministeri de sanitat, pot mirar i pot observar en tots els àmbits de socialització quins són els multiplicadors dels brots que es detecten que es fan seguiment.
I ara parlarem dels brots, perquè ho han nomenat diferents grups parlamentaris.

Dels que es fa el seguiment -dels brots-, el multiplicador és el més baix.
Hi ha espais de socialització que tenen multiplicadors de 7, de 8 i fins a 10.
Els espais educatius, el multiplicador més baix.
Què vol dir això?
Que són els espais on menys contagis associats es produïxen i on més ràpidament s'encapsulen, on més ràpidament es detenen i, per tant, afecten a menys gent de forma associada.

Per tant, per què diem que són espais segurs?
Perquè la població en edat escolar es contagia menys quan hi ha dies lectius que quan no hi han dies lectius, perquè els multiplicadors són els més baixos, perquè són el 90 % dels que detecten fora del centre educatiu.

I no només això, sinó una altra dada que poden vostés observar i ahí anem, si vol, a la regla de tres.
Els positius que nosaltres donem són els positius actius.
No són els positius del dia.
Per tant, són els positius actius que s'han donat en la suma dels últims deu dies.
No són els del dia.
Són els dels deu dies anteriors.
I més enllà, no només deu dies, més enllà, els que continuen actius i que, per tant, no han estat reincorporats al centre educatiu.

En eixe sentit, si analitzem les dades per a poder-les analitzar comparativament, hem de mirar les mateixes dades; no dades diferents i jugar a fer regles de tres amb dades que no són comparables.

Comparem les dades.
El conjunt de la societat valenciana, positius actius calculats ahir, si no recorde malament quan vaig entrar a la pàgina web.
Ahir, en la conselleria de sanitat, positius actius per cada 100.
000 habitants, conjunt de la població, més de 365.
Positius actius, eh?
Comunitat educativa, població al voltant dels centres educatius -que treballa o que està en els centres educatius-, positius actius per cada 100.
000, 218.
No és casual.
Sempre un 40 % per baix dels positius actius del conjunt de la societat.
Sempre, sempre.
Hem estat fluctuant 40 %, 45 %, 50 %, però sempre per baix.
Sempre, quasi la mitat.
I això que la comunitat educativa no passa tot el dia dins del centre educatiu.

Si passara tot el dia dins del centre educatiu, estic segur que seria encara més gran, per totes les dades que els estic donant.
Per això diem que els centres són segurs.
Per això els diem que els centres continuen ajudant a fer front a esta pandèmia, que són espais de contenció, que són espais de detecció i que ajuden.

I també diem des del primer dia que evidentment no hi ha ningun espai, ningun espai que estiga lliure en esta situació mentre hi haja aquest virus i no hi haja una cura o una vacuna per a totes i tots.
Ho hem dit des del minut zero, en la meua primera intervenció ho he dit.
Dins de tots eixos espais els més segurs a hores d'ara són els centres educatius, per totes les dades que els he donat, i també, evidentment, per totes les dades que compartixen el conjunt d'experts amb qui podem parlar, amb qui ens reunim, amb qui analitzem, amb tots els articles acadèmics que llegim i devorem totes les setmanes per a intentar anar adaptant-nos a esta maleïda pandèmia que canvia, que canvia, que s'intensifica, que hi ha altres soques, que per això precisament s'han de modificar o s'han adaptar determinades millores i intensificar-les, i hem d'estar tot el dia així, i així estem tots els dies treballant perquè funcione de la millor manera i done la millor resposta.

Han parlat dels brots.
Quan u analitza els brots i veu dies que s'han estat reportant 4.
000, 4.
500 positius diaris, i dels quals en brots hi havia 100, 150 positius.
És a dir, que dels 4.
000 tant sols 100, per la situació de màxima intensitat que hi havia, s'havia pogut fer la traçabilitat.
I saben de quin s'havia fet la traçabilitat?
Dels espais que complixen els protocols.
Per això quan els brots comencen a significar més, els brots educatius respecte els brots totals, és perquè són els llocs on s'està fent la traçabilitat, perquè en altres espais quan hi ha contagi comunitari no hi ha per on poder arribar a fer la traçabilitat.
Tan senzill com això, tan dur com això, tan difícil com això.
Per això és tan important reduir al màxim els contagis fora dels centres, per això és tan important entre totes i tots contribuir que hi haja un índex molt més baix d'afectació perquè es puga fer la traçabilitat del cent per cent dels casos, no d'una xicoteta part de casos, perquè precisament si es fa d'una xicoteta part sempre hi haurà una sobrerepresentació dels brots de caràcter educatiu perquè és on s'estan fent i on s'ha seguint fent, fins i tot en els moments més durs de la pandèmia, on s'ha seguit fent tota la traçabilitat.

Han hagut llocs que fins i tot en els moments més durs doncs ha hagut més dificultats per a fer-los, però s'ha fet, encara que més tard, però s'ha fet.
En altres àmbits no s'ha arribava.
I doncs això s'ha de tindre especialment en compte.

Per tant, vostés diuen: pugen el nombre de brots.
Quantes persones són afectades?
Quants se n'han reportat?
En quins altres espais s'està fent traçabilitat?
Açò s'ha de tindre en compte.
I per això els brots són un símbol, i això poden parlar en qualsevol persona que es dedica a aquestes qüestions, que s'està fent la continuïtat, que s'està fent la traçabilitat d'eixos espais per a poder donar i encapsular, com els deia abans, en eixos multiplicadors més baixos que ningú.

I així declare aquí de contundent, jo crec que queda ben clar que són els espais més segurs, fem les matemàtiques que fem, amb les dades i amb la realitat ben clara.

S'han queixat alguns de vostés dels retards en la primera PCR.
Els he contestat abans que van ser en els moments puntuals de màxima intensitat, en la tornada de Nadal, en determinades zones de salut, no en totes, en algunes, i ahí és on vam habilitar eixe contracte d'emergència, per a donar solució que fóra més ràpid.
Recorde perfectament uns dels dies en tornar de Nadal que Alcoi estava especialment saturat, i va ser el primer lloc on vam començar a fer les proves PCR, en vam haver de fer més de tres-centes d'eixe contracte d'emergència, perquè no podíem donar a l'abast en eixe moment en els companys i les companyes d'aquelles àrees de salut.
I, en canvi, en el mateix moment, en la resta d'àrees de salut, en la immensa majoria d'elles, s'estaven fent amb normalitat i amb el temps que tocava.
Per tant, és així com s'actua amb les emergències, doncs al final a cadascuna de les situacions que hi ha i fent-ho clar i contundent, i evidentment adaptant-se a la realitat que hi ha.

Jo ja no sé fins a quin punt arriba, no sé si és desconeixement, si és, no ho sé, no sé com sabria qualificar-ho, però que determinades forces representades en este grup, en les Corts Valencianes, reclamen una segona PCR per a tornar al centre educatiu i que en els llocs on governen no fan ni la primera, pues igual diria que un poc d'inconsciència hi ha, perquè «Madrid es la única comunidad autónoma que no hace pruebas a los alumnos al detectar un positivo en el aula».
No hacen pruebas.
És a dir, grup bambolla, positiu, i no li fan proves al grup bambolla.
I m'estan dient a mi que ací quan fem la segona.
Miren, nosaltres fem el que ens diuen els experts.
I el que diuen els experts és que s'ha de fer la prova en el moment que toca, en el moment oportú, i que s'ha de fer eixa primera prova i després es pot tornar al centre educatiu quan es complix una determinada quarantena.
Però és que sembla molt irresponsable vindre a demanar coses que ni la primera està allà on governen.
Per tant, està bé, forma part del joc polític, supose, però no sé si m'acostumaré mai.

Per tant, crec que hem de donar resposta en fets, i allà on estan hauran de fer el que realment vostés prediquen, i el que prediquen, curiosament, no sol passar.
I això jo crec que és bastant evident.

Les proves s'estan realitzant, s'estan realitzant, com dèiem, en la màxima rapidesa possible i, al mateix temps també, donant resposta d'acord amb la incidència del virus, segons la situació.

Ha hagut una qüestió que ha anat surant en algunes de les seues intervencions al voltant de qüestions en les quals no vaig a entrar, de paraules molt grosses sobre la situació dels centres educatius i de la responsabilitat de tota la quantitat de persones que han estat contagiades, quan tenim la tranquil·litat molt gran, i així els ho dic, no només d'haver-ho donat tot, sinó d'haver fet tot el que és possible, almenys humanament possible d'acord amb les condicions que tenim i evidentment millorant i cometent errors, com tot el món, però dels quals, evidentment, doncs assumim les dificultats que hem tingut, però hem donat la resposta.
S'ha donat fins i tot una imatge com si haguera doncs eixe contagi massiu, que tots els centres estigueren tots contagiant-se.
Abans he ensenyat quina ha sigut l'evolució real, eh?
Si hi haguera un, ja em preocuparia, però és el percentatge, eh?
, estem en el 0,7, 0,9, 0,9, 1, 1,3, 2.
El 2 ha sigut el màxim, el 2.
No crec que es puga parlar d'un contagi massiu o d'una inacció massiva o d'una desprotecció massiva del conjunt del professorat, o dels treballadors dels centres o dels xiquets i les xiquetes quan el màxim que ha arribat de contagi ha sigut eixe i l'acceptació crec que ha sigut bastant gràfica, que era de fora dels centres educatius.
Quan els he explicat quant pujàvem, quant es contenien i quant començaven a baixar els contagis.
Crec que és claríssim.

I si u analitza minuciosament l'evolució ho veu i les mesures com les prenen fora, com comencen a baixar, quant més temps passen els xiquets i les xiquetes a les aules, quan més s'estabilitza i més ràpidament baixa.
Però si volen eixa regla de tres, que m'ha agradat el concepte que ha volgut utilitzar, doncs, si fóra tan massiu, a dia de hui tenim que hi ha un positiu per cada sis centres educatius, és una regla de tres, hi ha 282 positius professors a hores d'ara actius, és a dir, la suma de més de deu dies, no és a hui, eh, positius, més de deu dies positius sumant-lo, 282, de quasi setanta-huit mil.
Hi ha 1.
800 centres educatius, un positiu de cada sis centres educatius.
I en un centre educatiu, fàcil, poden haver 70 treballadors-treballadores.
Perquè es faça vosté també una idea de la magnitud, si vol que diguem això.

Deia que anava surant sobre si hem fet poc i que sempre tard.
Jo sincerament crec que hem tingut una premissa bàsica, i és, si hi ha algun marge, que siga el més restrictiu sempre, si hi ha alguna mesura, que siga sempre al màxim de protecció, si hi ha alguna qüestió que podem fer, la fem amb el màxim marge possible, tant de protecció sanitària, com social com pedagògica, les tres: sanitària, social i pedagògica.
Per què dic això?
Perquè no es pot vindre ací a parlar de mínims, o d'arribar tard o de no estar fent les coses amb tota la intensitat que siga necessària, quan realment, comparativament, resulta que sempre hem anat a màxims i abans que la resta de territoris.
Evidentment tot és millorable, però sempre hem anat a màxims i abans.

Pel que fa la digitalització, dos comunitats són les que han fet plans, nosaltres una d'elles.
Hem repartit 30.
000 tablets, vam ser els primeres que les vam repartir.

Respecte a les qüestions socials, com és, per exemple, la bretxa digital, serem el territori que més repartirem dispositius electrònics i que més prop hem estat del conjunt de les necessitats dels centres educatius, demanant a cada centre quina era la seua necessitat, no inventant-nos-la nosaltres, preguntant-los «quants en necessiteu?
, quantes famílies?
, quants xiquets estan sense un dispositiu electrònic per a poder-se connectar?
» Doncs amb eixe temps, resposta.
No enviant microtargetes sense dispositiu, que no vaig a dir qui ho ha fet, quines comunitats ho han fet, i sense saber quines quantitats.
No enviant on van enviar als xiquets més vulnerables que tingueren un menú escolar.
60 euros perquè compres cada x dies en la teua compra en un supermercat per a poder comprar productes de primera necessitat.
Sempre a màxims, sempre a màxims, a nivell de protecció, a nivell social i a nivell pedagògic, sempre a màxims de protegir els treballadors i les treballadores dels menjadors escolars que s'havien quedat sense feina.
Doncs miren, en alguns llocs al carrer, on governen les dretes.
Ací ajudes perquè seguiren cobrant, encara que no estigueren treballant, al 0,3, perquè no tancaren, ajudes directes al 0,3 perquè no tancaren.
En altres territoris no s'han fet eixes ajudes.
Sempre a màxims de protecció social, de protecció sanitària i de protecció pedagògica.

Dia també els plans de contingència.
Vam ser els primers en presentar-los.
És a dir, quan el ministeri va dir que era necessari fer plans de contingència, ja els havíem presentat públicament i els havíem treballat en els centres educatius durant tot l'estiu.
I el material de protecció, que continuem dient que és insuficient i que no requerix les necessitats tècniques, les especificitats tècniques per a la suficient protecció, hauran de llegir el protocol de sanitat, del ministeri, que s'aplica a tots els territoris.
I el marge sempre li hem donat un per dalt.
El que diu el protocol és mascareta higiènica reutilitzable, ho diu el protocol del Ministeri de Sanitat, i és el que estan aplicant en totes les comunitats.
Què hem fet nosaltres?
Mascareta higiènica reutilitzable, i en el dubte, que ha començat així en tots els espais tècnics, acadèmics, científics, sobre les noves soques, per si eren més contagioses, hem reforçat amb la FFP2.
No ho ha fet ninguna altra comunitat, que jo sàpiga.
Per què?
Perquè hem anat per dalt, a màxims, mai a mínims, mai a mínims.
Altres territoris no han enviat cap, eixe és l'exemple.
Doncs crec que és evident que hem d'anar al màxim.

Respecte als fons dels centres.
S'ha dit si els centres no tenen suficients diners i si els fons són propis dels centres.
Els fons dels centres educatius, igual que els fons del conjunt de la conselleria, de les Corts i de qualsevol conselleria són dels valencianes i de les valencianes, no hi ha fons propis de cada centre, són de l'administració, dels valencians i de les valencianes, per a fer totes les compres necessàries per a donar resposta a la necessitat que tenim.

A hores d'ara en els centres educatius valencians hi ha 110.
000 milions d'euros, en els comptes educatius, en els comptes dels centres, 110.
000 milions d'euros.
Al voltant d'uns setanta mil euros més o menys, de mitjana, en cada centre educatiu.

En les trobades que hem fet amb ells i elles els hem explicitat que aquells que necessiten comprar més, que aquells que necessiten usar més recursos dels que creuen que tenen, poden demanar-ne més per habilitar més recursos.
De fet, així els ho hem dit, i aquells que ho han fet, ho han fet.

Per tant, hi ha diners en els centres educatius?
Sí.
Hi ha suficients recursos per a poder comprar tot allò que necessiten d'acord amb les necessitats de la pandèmia i que estiga justificat amb diners públics?
Ha d'estar justificat el seu ús?
Doncs sí.
Aquell que no ho té pot demanar-ho i se li adjunten més recursos perquè puguen fer totes les compres necessàries.
De fet, ho hauran vist vostés en la tramitació pressupostària, que hem pujat les despeses de funcionament en vora seixanta milions d'euros entre els centres públics i els centres concertats.
No és casual, és per fer front a aquesta pandèmia, perquè passe això, perquè si hi ha algun moment que necessiten més recursos, doncs poden tindre'ls, i si algú els necessita els demana.
Ho hem fet.
Per tant, no hi ha eixa dificultat perquè arriben, al final eixa resposta se'ls ha donat als centres i és coneguda per ells i elles i, per tant, s'aplica.

També ho hem fet amb més professorat.
És que parlem d'eixos al voltant de quatre mil cinc-cents que s'han contractat més per a inici de curs.
Se n'han seguit contractant més.
De fet, alguns centres han vist que les solucions que havien vist que eren possibles a l'inici de curs, podien reajustar-les, per exemple, per a augmentar encara més la presencialitat en algunes etapes de secundària o de Batxillerat, i ens han dit que amb un professor més, amb dos professors més tindrien les tres aules que no anaven tots els dies anirien tots els dies.
Els hem posat i estan anant tots els dies.
Alguns centres, per exemple, de segon de Batxillerat de la ciutat de València i d'altres ciutats.

Doncs, estem damunt de cadascuna de les qüestions i posant més recursos, invertint més, perquè els xiquets i les xiquetes tinguen les millors condicions, augmentant el nombre de professorat perquè puguen arribar, fent eixa baixada de ràtios de què parlàvem al principi.

Respecte als aerosols i els filtres HEPA.
Primera de totes, el protocol que s'utilitza a nivell estatal s'han fet els estudis en els centres valencians, en les aules valencianes i ho van fer, entre altres coses, perquè s'estudiara en cada casuística, en el nombre d'alumnes que hi ha, en si les finestres estan obertes o estan tancades, el nombre de…, la densitat que hi ha fora i la temperatura que hi ha fora de l'aula i la que hi ha dins, si la porta està oberta o està tancada, si està mig oberta o mig tancada, si hi ha ventilació creuada o no, si hi ha el suficient recorregut perquè no siga només la porta de la finestra i la porta de l'aula, la finestra i també el corredor perquè estiga obert… S'ha fet en totes les casuístiques, estudiat, quina era la situació de les partícules en cadascuna d'eixes casuístiques.
En base a això, s'ha fet el protocol que s'ha enviat als centres educatius.
Per a què?
Perquè els centres educatius, com, efectivament, vostés han dit que ja estan fent molt més del que deurien fer en una situació normal, no hagen d'afegir una cosa més, que és mesurar el CO2.
No cal mesurar el CO2, perquè el protocol s'ha fet mirant, per científics, per tècnics, quin és el CO2 en cada una de les casuístiques perquè no hagen d'estar mesurant-lo els professors i professores.

I no només això, sinó que som els únics que, després d'això, d'haver fet eixes mesures, que s'han fet ací i que s'estan aplicant al conjunt de l'estat, hem comprat els purificadors.

Quin criteri amb els purificadors?
Per què 8.
000 i no 3.
250?
Doncs, perquè hem estat mirant, centre a centre, quina quantitat d'aules s'han habilitat que no eren d'ús habitual.
Efectivament, hi ha espais que s'han habilitat, que no eren d'ús habitual i que tenen suficient ventilació i que no cal que usen ahí el filtre i que l'estan utilitzant, per exemple, en el menjador, perquè és l'espai on els xiquets i les xiquetes conviuen sense la carasseta.
Doncs, bé, vam fer el càlcul i n'eixien 5.
000.
I en vam comprar 3.
000 més per a poder arribar a futures eventualitats que pogueren eixir.
És a dir, reforçant.

Criteri?
Sempre a màxim, no mai ni just ni per baix, sempre per dalt per a poder donar una millor resposta.
Evidentment, no se'n compren quaranta-set mil i escaig, que és el número de grups que hi ha, perquè no fan falta, perquè la millor ventilació és la ventilació natural, perquè és el que diu l'estudi dels científics del CSIC.
Per tant, és un instrument complementari que ajuda per als casos concrets en què és necessari i que, a més a més, té les característiques tècniques de l'estudi que s'ha realitzat i que té les característiques tècniques, pel que preguntaven del manteniment i de la seua utilització, que s'ha determinat que és necessari per a poder donar resposta a les situacions que es viuen en el dia a dia en els centres educatius.

Precisament per això, perquè anem a màxims també, hem pensat i hem actuat en no només una qüestió d'emergència, sinó en una qüestió estructural.
Quina necessitat hi ha ara, diran alguns, de canviar el model orientatiu, el model d'orientació?
Doncs, miren, perquè, entre altres qüestions, tenim una situació en què una pandèmia farà que els xiquets i les xiquetes necessiten de molts més recursos d'orientació en el dia a dia, cada dia, no només els que habitualment tenien ajuda d'orientació, sinó pràcticament totes i tots els xiquets dels centres educatius necessitaran en algun moment, perquè tindrem moltes conseqüències emocionals, psicològiques de què parlàvem abans.

Per això, canvi estructural i ara, perquè puguem tindre un model d'orientació que estiga en cada centre; en infantil i primària puguem tindre també un orientador, orientadora, perquè puguen estar en el dia a dia i puguen donar resposta a les conseqüències d'aquesta pandèmia, avançant-nos a la conseqüència, fent els canvis estructurals del que vindrà després per a poder atendre-ho millor.

El mateix que vam fer amb els nou milions d'euros als ajuntaments, per a acompanyar millor tot l'alumnat més vulnerable que puga tindre més situacions de noves oportunitats, de millors acompanyaments.

El mateix que hem fet per a augmentar el pressupost de la Formació Professional.
Diuen: per què la Formació Professional ara?
Doncs, perquè anem a tindre un problema molt gran d'ocupabilitat després d'aquesta pandèmia.
I, per tant, si no fem ara el canvi estructural, no arribarem.
I això és una conseqüència de la COVID, encara que no ho parega.
Però és que estem actuant en l'emergència i en el canvi estructural, perquè és necessari avançar-nos, no esperar-nos que passe, avançar-nos i tindre ja el sistema més estructurat perquè funcione.

Per tant, no és només que no anem a mínims, és que anem a màxims i sempre atenent als criteris científics, acadèmics, del conjunt de tècnics amb qui podem parlar i totes les dades que tenim en el nostre poder per a poder donar resposta a aquesta situació.
No podria dir el mateix d'altres governs, però no vaig a entrar a això; podria entrar, però no vaig a entrar això perquè alguns sí que han anat a mínims, altres pensem que hem d'anar a màxims i seguir invertint cada dia més.

Han preguntat per les substitucions també i diuen que ha sigut…, alguns diuen que un desastre, altres han preguntat sobre com han anat.
Durant tot el primer trimestre, s'ha substituït amb total normalitat i teníem una pandèmia.
I el ritme de substitucions ha estat dels millors dels últims anys, en la línia de la millora de les substitucions que s'ha fet des que estem al govern.
Quan arribem al govern, hi ha una adjudicació a la setmana, es substituïa un dia a la setmana, quan es substituïa -ara després els contaré una història sobre les substitucions, que té a vore amb açò, amb la pandèmia-, un dia a la setmana.
Ara fem tres adjudicacions a la setmana, tres, tres adjudicacions a la setmana.
Com es pot millorar, si fas tres adjudicacions a la setmana?
Quin marge més hi ha per a poder-ho fer?

Doncs, miren, quan ha anat…, fins i tot en una pandèmia pel mig, s'ha anat fent substitucions amb el ritme que tocava, molt més baix que quan vam arribar.
Quan hi ha hagut alguna situació de dificultat, doncs, quan, per exemple, va arribar un punt, en tornar de Nadal, que hi havia determinades zones de salut, insistisc, determinades zones de salut, no el conjunt, en determinades zones de salut en què els facultatius no podien, perquè no donaven abast per a fer la baixa.
Sense la baixa, no podem substituir, perquè no tenim constància que hi ha una baixa real.

Per tant, en detectar això, que això estava produint que hi haguera un cert retard en les substitucions, es va treballar moltíssim, coordinadament amb sanitat, amb la seguretat social, amb Muface, amb tots els treballadors dels centres públics i els seus representants, com podíem arbitrar una forma excepcional de substitució perquè poguérem donar resposta amb major agilitat, perquè no hi haguera esta dificultat.
No podíem substituir.
Com hem de substituir, si no tenim constància que hi ha una baixa mèdica?
Perquè no la podíem tramitar, malauradament, perquè anaven com anaven.
I és normal i ja fan massa, perquè ens estan salvant a totes i tots.
Per tant, com ho havíem de fer?
Doncs, arbitrant una forma excepcional.
I hem fet eixa forma excepcional per a poder habilitar-la en casos de màxima incidència i que no arriben les baixes tramitades conforme passa habitualment, amb rapidesa.
I, a més a més, s'ha habilitat un espai molt més directe de comunicació de les dades entre sanitat i educació, que, fins ara, no existia i que s'ha millorat moltíssim per a solucionar-ho.

Per tant, a les excepcions i a les situacions totalment dures que planteja aquesta situació, solucions ràpides, les més ràpides possibles.
Perquè es facen una idea, l'any passat es van fer al voltant de set mil baixes en tot un curs; enguany, més de huit mil en cinc mesos.
És a dir, moltes més ja, clar, per la situació que hi ha.
Per tant, a això s'ha donat la resposta de forma molt més ràpida del que li l'haguérem donada en una altra situació.

Els purificadors, que ja els he explicat els criteris de determinació.
Com ha començat el criteri de repartiment?
Hem començat el repartiment, en la mesura que ens han distribuït els purificadors les empreses que els fabriquen, doncs, hem començat per allà on fa el clima més dur.
I, per tant, hem començat per les poblacions on el clima és molt més dur.
El cent per cent dels municipis on hi ha climes més durs tenen tots els purificadors que havien de tindre.
Altres territoris com, per exemple, la meua ciutat, Castelló, doncs, no té el cent per cent, però té ja una part important.
De fet, s'han distribuït vora sis mil purificadors ja dels huit mil que hem comprat i que es van comprar a aquelles empreses -i això ho va fer la conselleria de sanitat- que més ràpidament podien distribuir-los.

Perquè, encara que no ho parega, el mercat també és finit i jo crec que esta pandèmia ens està ensenyant moltes coses, especialment a aquells que pensaven que el mercat ho arreglava tot, doncs, que hi ha també limitacions a l'hora de poder proveir.
Per tant, per molt que faces l'estudi en octubre, quan ningú parlava d'aerosols, en el sistema educatiu, fem l'estudi, fem les conclusions i comencem a encomanar i arribem al fet que és necessari, que és bo reforçar amb els filtres, la compra dels filtres, doncs, fins que els han fabricat i ens els han produït, doncs, a les empreses que més ràpidament s'havien compromés a lliurar-los.
I els estem lliurant a totes i tots.

Vaig acabant ja, contestant a totes les preguntes que m'han estat fent i a les propostes que m'han anat realitzant.
Hi ha una qüestió que crec que és bastant rellevant i és que totes les propostes que ens arriben dels centres les escoltem i els intentem donar resposta, entre altres coses perquè és la realitat del dia a dia, que estan vivint i que vivim el conjunt de la comunitat educativa.
I, per això, entre altres qüestions, hem reforçat eixe contacte, ho hem fet amb el fòrum educatiu, que no existia.
Tenen els espais habituals, que són els espais de negociació col·lectiva, dels sindicats, dels representants dels titulars del centre, de les famílies, del conjunt de la comunitat educativa, però és que hem fet un espai extra, que és específic, a banda del consell escolar, que també continua el seu treball habitual.
Hem creat un espai específic, que és el fòrum educatiu, per a poder escoltar i tindre eixe diàleg directe i, a més a més, reunions continuades amb representants de les direccions dels centres i del conjunt del professorat i, específicament, amb aquestes assemblees que hem fet amb tots els representants de totes les direccions dels centres que han volgut participar d'una forma reglada, clar.
Hem arribat a tindre, en algunes de les sessions, més de huit-centes persones connectades a la vegada.
Doncs, evidentment, formulaven les seues preguntes, les seues propostes, les seues crítiques -també ho han fet, evidentment- en escrit i nosaltres donàvem resposta en oral a allò que ens estava arribant.
I així ho hem estat fent.
De fet, ho hem estat preguntant a la resta de companys i companyes de tot l'estat i tan sols el País Basc, fins el moment, ha fet una cosa pareguda, de parlar amb el conjunt de direccions dels centres, en este cas d'una etapa educativa determinada.

Respecte a la concertada i el que deia, respecte al PROA Plus, mire, no totes les comunitats tenim les mateixes lleis.
Per això, hi ha un parlament autonòmic.
Per això els diputats i les diputades fan també lleis de cada autonomia.
I, en eixe sentit, hi ha una llei que no tenen els altres, que és la 17/2015, que és pròpia i que introduïx diferents qüestions a l'hora de tramitar qüestions d'hisenda.
I, en eixe sentit, no es podia arribar a temps que per a este curs estiguera el PROA Plus també en els centres concertats.
Ho saben que, per al proper curs, sí que estaran des del primer dia.

De fet, ho vam dir en el primer moment, i és que la convocatòria es va retardar a l'inici, del que estava prevista.
S'ha tramitat per a ara, per a fa tan sols unes setmanes i començarà en alguns centres públics.
Però és evident que, una vegada ja tramitada, amb tota la tramitació necessària, començarà ja també en els centres concertats en el proper curs, com no pot ser d'una altra manera, com hem dit sempre, com ha passat amb els purificadors, com ha passat amb les ajudes als centres, com ha passat amb les mascaretes, com ha passat també amb l'augment del professorat, com ha passat amb l'augment del pressupost enguany.
Poden parlar amb els seus representants.
Saben, perfectament, quina és la relació que tenim i com està funcionant amb aquesta gestió de la pandèmia i de l'estructura del sistema educatiu.

M'ha preguntat la representant de Podem també sobre quina és la participació en el Fòrum Educatiu Valencià.
Participem, per part de l'administració, el secretari autonòmic, una representant del servei de relacions institucionals de la conselleria i jo mateix i, per part de les entitats del sector: els sindicats que tenen representació, és a dir, STEPV, ANPE, Comissions Obreres, CSIF, UGT, FSIE i USO, pública i concertada; els representants de les famílies, és a dir, la Gonçal Anaya, la Covapa, la Concapa; els representants dels alumnes estan convocats, en este cas de Faavem; els representants de les patronals educatives, de totes les patronals, Escuelas Católicas, de Feceval, de la UCEV, de les cooperatives, i de les escoles privades, Acade; i els representants de les entitats de les associacions de directors i directores d'infantil i primària, de secundària i de educació especial.
I allí, evidentment, és on es fan eixos debats i on escoltem el sentir general.
I després les decisions les prenem nosaltres, clar, som els responsables d'això i no defugim, Però, evidentment, estem en contacte continu amb el conjunt de la comunitat educativa, en el que toca formalment, i molt més, també més, reforçant, com deia abans, sempre a màxims en aquelles qüestions que no són, fins i tot, les que ens marca formalment.

M'ha preguntat també la diputada d'Unides Podem sobre els fòrums, sobre els purificadors.
Crec que ja ho he dit com han sigut els criteris de repartiment.
Em deia que hem continuat -per Compromís- amb les infraestructures educatives i amb l'etapa d'ajuda a la inclusió.
Sí, de fet, en infraestructures educatives s'han executat 96 milions d'euros i, això, crec que és un dels màxims històrics que s'ha invertit en infraestructures.
De fet, poden ja anar a vore als xiquets i xiquetes del Cremona d'infantil, que ja estaven, i els de primària, que comencen ja en breu, dins del centre, entre altres molts altres centres que s'han construït.

I, com déiem, treballant en la inclusió per a seguir estant cada dia més al costat, entre altres coses, com deia abans, en eixe model del qual parlàvem abans.
Respecte a les substitucions, crec que he fet ja també la menció.
I deia, d'Unides Podem, respecte als fòrums i el treball que estem realitzant en el dia a dia.
Doncs, sí, és el contacte directe amb el conjunt de la comunitat educativa el que ens ajuda a poder seguir millorant aquesta situació, ho anem a seguir fent.
Anem a seguir avançant en totes les ajudes, en tots els reforços que s'han fet i les millores que anem introduint per a poder seguir avançant.

Per tant, crec que és el que s'ha de fer i el que agraïm també a tots els diputats i diputades que ens estan ajudant a que això siga possible.

Gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, conseller.

I ara anem al torn de la rèplica que tindran els grups parlamentaris que ho sol·liciten per tres minuts.
Quins grups parlamentaris?
Els tres proponents?
Molt bé.
Doncs, comencem per ordre de proposició també.
I començaria el grup Ciudadanos i l'il·lustre diputat Carlos Gracia.

El senyor Gracia Calandín:

Moltes gràcies, president.

Vamos a ver, conseller, yo soy consciente de que la planificación y la preparación de este curso, sin duda, ha sido extremadamente compleja y reconozco los esfuerzos que ha hecho la conselleria.
Pero la pregunta que yo le he hecho ha sido muy clara y muy concreta, ¿si ha puesto todas las garantías en la protección de la comunidad educativa en esta tercera ola?

Y es porque la carta a la que le hecho referencia en varios momentos, pues, me preocupa.
Me preocupa porque es la quinta parte de los colegios de la Comunidad Valenciana y, al margen de esas videoconferencias telemáticas que ha hecho usted en las últimas semanas, pues, denuncian un montón de fallos y que al final, pues, bueno, se están sintiendo solos.
Entonces, pues, bueno, yo sinceramente estoy preocupado.
Estoy preocupado porque los que al final están al pie del cañón son esos directores y son esos claustros.
Y usted nos puede decir hoy aquí que las aulas son cien por cien seguras, pero si son tan seguras es gracias a los equipos directivos y a los claustros.
Entonces, yo entiendo que es preocupante el que usted haya recibido este tipo de documento.

Una pregunta que le quería hacer también sobre las mascarillas FFP2, que no me ha dado tiempo en la intervención anterior.
Usted habla de una mascarilla por docente o PAS por día que queda hasta final de curso.
Yo en mi centro educativo, que entre docentes y PAS son 64, la carta que reciben de la empresa Banfarma dice: Se le ha asignado 1.
280, en este primer envío recibe 200.
Con estas 200 tiene para 3 días, entiendo que dentro de 3 días le llegaran otras 200.
Claro, con las 1.
280 tienen para 20 días lectivos, quedan 75 días lectivos, entiendo que recibirán más cartas de otras empresas.
Bien.

Y un tema que no quiero dejar pasar por alto, sí o sí hoy, es el tema de la semipresencialidad.
Mire, me gustaría saber ¿si todos los centros, a día de hoy, tienen capacidad para dar clases online con normalidad?
Y, sobre todo, ¿qué protocolos se han puesto en marcha por parte de la conselleria para hacer el seguimiento de esos grupos que desde el mes de septiembre están en modalidad semipresencial?
Y ¿si va a realizar, por parte de la conselleria, algún tipo de evaluación sobre las consecuencias que esto puede tener entre el alumnado?

Y le digo que me preocupa porque Mercedes Ventura, mi compañera, en el mes de septiembre le hace una pregunta escrita: «¿Cuántos alumnos de la ESO, de Bachiller y de FP están asistiendo o van a asistir a clase en días alternos, semipresenciales?
» Y ustedes en el mes de noviembre, cuando ya llevábamos 8 semanas de clase, el 3 de noviembre nos dice: «Cal indicar que les aplicacions informàtiques no permeten de moment facilitar la informació demanada».

Es decir, en ese momento ustedes no saben cuántos alumnos de la Comunidad Valenciana están asistiendo a días alternos.
Y por eso le pregunto hoy esto ¿ya saben hoy cuántos grupos y cuántos alumnos de la ESO, de Bachillerato y de la FP están asistiendo a días alternos a clase?

Sobre el tema de los SPE, muy brevemente…

El senyor president:

Senyor Gràcia, anem a acabar, perquè si no…

El senyor Gracia Calandín:

Sí.
Y termino ya.
Escuche a la comunidad educativa y escuche a los SPE, porque yo creo que son unos servicios que favorecen la equidad, que favorecen la igualdad y usted quiere eliminarlos.
Y yo entiendo, como docente, que desequilibraría por completo los recursos de la orientación educativa.

Moltes gràcies, president.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Gracia.

I ara -posarem açò- pel Grup Parlamentari Popular, la il·lustre diputada senyora Gascó.
Quan vullga.

La senyora Gascó Enríquez:

Gracias, presidente.

A ver, señor Marzà, si usted en los mítines que ha dado a las AMPA y a los equipos directivos de verdad los hubiera escuchado, hubiera visto que hay un denominador común y es que todo el mundo, todo el mundo prácticamente, considera que desde la conselleria no se ha actuado como corresponde.

Yo creo que ahora mismo los docentes que nos estén viendo tienen que estar enormemente decepcionados con usted, señor Marzà, porque transmite una sensación de normalidad.
Si es que ha ido todo «tan bien», ha habido centros donde el 50 % de los docentes estaban de baja infectados por COVID, donde nadie les ha hecho una PCR, donde no se ha hecho rastreo.

Además, dicen: Es que, claro, en los centros educativos se actúa enseguida porque se hace rastreo.
Una vez más vuelve a tirarle toda la responsabilidad al Partido Socialista, a la señora Barceló, diciendo: Como no se están haciendo rastreos.
En los centros educativos tampoco se han hecho rastreos -se lo ha comentado aquí un compañero- se han hecho incorporaciones después de dar positivo sin que les hagan, usted sacaba pecho.
No es que no le hagan una segunda, que no se han hecho primeras PCR.
Que todos tenemos contactos personales que han tenido que volver a sus respectivos puestos de trabajo, incluidos alumnos y profesores, sin que se les haya hecho una PCR.
Todo el mundo, conseller.

Y en esas preguntas que usted contestó, las que quiso, las que convenían, las que estaban pactadas, se lo decían: hay clases… -pero, claro, como todo esto además lo hacen verbalmente, porque no dan instrucciones por escrito-.
Hay centros educativos que han llamado a la administración diciendo: Tenemos en estos momentos más unidades que profesores ¿qué hacemos?
A casa, los han mandado a casa por falta de profesorado.
Es que, es más, a usted como le gusta tanto esto de la pancarta reversible, mire, si los centos son muy seguros, si no ha habido ningún problema con los profesores; pero, luego, cuando nos da el número de las bajas, saca pecho por lo bien que se han tramitado.

No se han tramitado bien las bajas.
Usted, cuando hizo el plan de contingencia, señor Marzà ¿no sabía que iba a haber bajas?
¿De verdad creía que los centros eran tan sumamente seguros que no iban a haber contagios?
Claro que iban a haber contagios, claro que iban a haber bajas, y de hecho los sindicatos llevan pidiendo desde antes del inicio de curso bolsas COVID.
Usted no ha hecho bolsas COVID, se ha sacado de la manga, ahora, lo de la declaración responsable, que ya veremos cómo funciona.
Pero no es la solución, señor Marzà, no lo ha gestionado bien.

Usted ha fallado en todas las cuestiones que eran de su responsabilidad.
Y creo que nuestra misión como diputados que tenemos que fiscalizar al gobierno, lo siento, no podemos aplaudirle.
Usted sigue con el ventilador, sigue echándole las culpas a todo el mundo y en ningún momento ni un ápice de autocrítica.
Que las cosas no han ido bien en los centros educativos, es que han llegado tarde.
Que las mascarillas FFP2 han llegado tarde, seis meses.
Que hay centros sin purificadores.
La cantidad de docentes que han estado contagiados por su falta de previsión, por su falta de gestión, por su falta de transparencia.

Sigue sin contestarme, ¿con qué criterios se van a repartir las mascarillas?
¿Por qué no se han publicado las mascarillas?
Me ha contestado los filtros HEPA.
¿Por qué unos centros están recibiendo mascarillas y hay centros donde todavía no han llegado?
¿Cada cuánto los van a recibir?
¿Qué tenemos que estar esperando la carta de los Reyes Magos, los centros, para saber el material?
No hay transparencia, no saben a qué atenerse.

Muchos centros hubieran comprado sus propios filtros.
Pero como usted anunció a bombo y platillo: «Los vamos a dar desde la administración», frenaron y los ha dejado expuestos.
Sí, señor Marzà…

El senyor president:

Senyora Gascó, vaja finalitzant, per favor.

La senyora Gascó Enríquez:

…hable con los centros y verá.
Ni les contestaron, no les están contestando.

Y termino.
Hablaba de la inclusión.
Me parece insultante porque, precisamente, los alumnos con necesidades educativas especiales están siendo abandonados.
En los centros ordinarios no está habiendo inclusión, señor Marzà.
Y no me diga que no porque me preocupa.
Si usted me dice ahora mismo que no, me preocupa que no sea consciente de esta situación…

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Gascó.

La senyora Gascó Enríquez:

…los problemas pedagógicos son muchísimos.

Y termino, presidente.

El senyor president:

Moltes gràcies.

La senyora Gascó Enríquez:

¿Me gustaría saber, de cara a esta cuarta oleada que va a venir y sobre todo de cara a las cuestiones pedagógicas, el plan que usted tiene para prevenir y ayudar a todos estos chavales que se están quedando descolgados?
Y, sobre todo, y me parece fundamental, sabiendo ya que va a haber una cuarta ola ¿si ya tiene todas las garantías cubiertas para que no se nos vuelva a llevar por delante?

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Gascó.

I ara continuem amb l'última de les rèpliques, del Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana, la il·lustre diputada Llanos Massó.
Quan vullga.

La senyora Massó Linares:

Muchas gracias, presidente.

Bueno, señor Marzà, yo le agradezco que cuando habla de gobiernos de derechas me mirara.
Pero no padezca, que en un par de años habrá verdaderos gobiernos de derechas en muchas comunidades.

Yo, la verdad es que me alegro de que…, bueno, no estamos aquí, a nosotros no nos han elegido los valencianos para hacerle la ola al conseller, tenemos un trabajo que hacer.
Entonces, yo me alegro de que en San Mateo el tema del colegio se haya solucionado con rapidez, pero no podemos decirles lo mismo a los de Elda con 200 positivos en un colegio.
Entonces, claro, lo del colegio de Sant Mateu va a ser que no es significativo.

Bueno, usted dice que se ha hecho un estudio en cada uno de los más de cuarenta mil grupos que hay en la comunidad.
Bueno, pues supongo que podremos solicitarlos a la conselleria, ¿no?
Se ha analizado cada aula, las condiciones para decidir si había purificador o no.
Nosotros solicitaremos esos informes y esos estudios a la conselleria.

También nos está hablando de que…, bueno, usted es un mago retorciendo datos, ya lo sabemos, pero bueno.
Nos habla de los expertos, de que las mascarillas que recomiendan los expertos son las higiénicas, las recomienda el Ministerio de Sanidad.
Debe ser usted el único español que no se ha dado cuenta todavía que el ministerio reconocía que no había expertos, lo mismo que no los había aquí.
Lo reconoció el presidente Puig y se ha reconocido a nivel nacional, que no hay expertos.
Entonces, yo le doy un consejo: No se fie de lo que le diga el Ministerio de Sanidad y mucho menos la conselleria de sanidad, porque ya hemos visto cómo está gestionando esto.

Usted habla de que en los centros, claro, la trazabilidad era muy buena.
¿Sin PCR?
¿Sin seguridad de contactos estrechos?
Porque, claro, ustedes nos dicen en el aula quienes son contactos estrechos y quienes no son contactos estrechos.
En un aula en la que los niños ya llevan mascarilla, bueno, no se consideran contactos estrechos a los que están sentados a la otra parte del aula, es así según el plan de contingencia ¿verdad?
Vale, y entonces usted ¿qué es lo que hace?
Cargar la responsabilidad en los profesores, que tienen que asegurar que esos 20 niños en ningún momento han tenido un contacto estrecho, en todo momento han llevado puesta correctamente la mascarilla, en ningún momento han intercambiado material.
¿Responsabiliza usted al docente de esa aula de asegurar que esos no son contactos estrechos, señor Marzà?
Me parece demasiado peso para los docentes.

No me ha respondido qué paso con los test de antígenos desde septiembre, no me ha dicho absolutamente nada de los test de antígenos.
Por otra parte, bueno, las mascarillas FFP2 para los trabajadores de los centros escolares, muy bien.
Pero ya nos pasó algo parecido con las ayudas de comedor el curso pasado, hubo muchos alumnos que no tenían la beca completa que se quedaron sin esa ayuda a comedor.
Pues, yo le digo que hay muchos niños cuyas familias no pueden ya casi ni comer y, por tanto, no pueden comprar ese tipo de mascarillas.

Nosotros le exigimos a la conselleria que a los niños y a las familias vulnerables, lo mismo que a los trabajadores de los centros escolares, se les dote de esas mascarillas.

Y, bueno, ya termino, me quedo sin tiempo.
Pero, bueno, es lo que le digo.
Nosotros, en ningún momento hemos pedido que se cierren los colegios, en ningún momento.
Somos partidarios de que la escuela esté abierta, tiene que estar abierta por el bien de nuestros niños.
Ya no porque los padres tengan que trabajar, sino por el bien de nuestros niños, pero con medidas de control, con medidas de prevención.

Lo hemos dicho desde el primer momento: test, test, test, rastreo y mascarillas adecuadas.

El senyor president:

Senyora Massó, vaja acabant.

La senyora Massó Linares:

Conseller, muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Massó.

I ara, per finalitzar la compareixença i també per un temps de 3 minuts, és l'última contestació del conseller.

Quan vullga, senyor conseller.

El senyor conseller d'Educació, Cultura i Esport:

Gràcies, senyor president.

Senyor representant de Ciutadans, em preocupa que no conega les proposicions no de llei presentades pel seu grup demanant un model d'orientació com el que estem proposant.
Em preocupa que no s'haja llegit el treball que ha fet la seua companya Mercedes Ventura fins al moment o el que proposa el seu company a Múrcia que és, precisament, que els centres d'infantil i primària tinguen un orientador en els centres educatius.
O el que vostés han proposat en plena campanya, que precisament proposaven també el mateix model que nosaltres estem proposant.

Per tant, em preocupa que ni això tinguen en compte.
Però, bé, no em sorprén.

Sí que hi ha una qüestió que crec que és important, i és: ¿cal mirar la semipresencialitat?
Clar que sí.
L'estem mirant.
De fet, ja li he explicat en la primera intervenció i en la segona que hem estat augmentant fins i tot el nombre de recursos personals i també materials d'espais per a poder arribar al màxim possible de presencialitat i, de fet, estem estudiant quins són els efectes que està tenint la semipresencialitat en el nostre alumnat.

Sí que dir-li que l'alternativa a la digitalització jo crec que no és una alternativa pedagògica al cent per cent per a l'etapa obligatòria.
No ho és.
No ho és i ho diuen tots els experts així i no vol dir que no puga ser usada de forma alternativa.
De fet, s'està fent.
Molts centres ho fan per a aquells que estan també en semipresencial, però no pensem que siga l'alternativa del cent per cent del conjunt de l'alumnat per a evitar qüestions de desplaçaments.
Pensem que només ha de ser una cosa puntual, perquè pedagògicament reduïx els efectes que millora la presencialitat.
Per tant, no té ningun sentit a nivell pedagògic apostar per eixa mirada; sí, a nivell puntual, i ho fem.

Les remeses de mascaretes, ho he dit en la meua primera intervenció.
Si volen, els torne a dir exactament el primer que he dit, i és que es repartiran, a banda de la primera remesa que ha estat arribant a partir del 10 de febrer, està previst que arribe també al voltant de la primera quinzena de març, està previst que arribe una altra segona part al voltant del 20 d'abril, del 20 de maig i a principi també de juny.
Per tant, està classificat perquè arribe i, per tant, que puguen tindre una per a cadascun dels treballadors i treballadores fins a final de curs.
Ho he explicat en la primera intervenció.
Entenc que estarien més preocupats en escriure altres coses o en preparar-se les seues rèpliques, però ho he dit en la primera i en la segona.

També és important que posem en valor l'esforç que he dit que s'ha fet per a les substitucions.
Dia que quan vam arribar al govern, hi havia un dia de substitució, ara en són tres.
Ho vaig a explicar molt ràpid, rapidíssim.
Soc mestre.
Abans de ser diputat, em vaig demanar un permís per a poder fer la campanya electoral, quinze dies.
Vaig a preguntar si m'anaven a substituir.
Em van dir que no.
Vaig dir quan de temps m'havia de demanar de permís sense sou perquè em substituïren i els meus xiquets tingueren un professor.
Em van dir que un mes.
Ho vaig fer, sense cobrar.
Encara que tenia dret a fer-ho.
No, no, em vaig demanar un permís personal i no em van substituir.
Així funcionaven les substitucions del govern anterior.

Nosaltres, tres substitucions a la setmana, tres substitucions a la setmana, una adjudicació extraordinària, i no només això, sinó que, a més a més, acabem de crear un servei de borses perquè les borses puguen estar obertes i es puga millorar la gestió de les borses i, per tant, puguem substituir directament en borsa i no haver de recórrer tant a la difícil cobertura.
Espere que puga ser ràpid activat i que això ajude també a millorar encara més el procediment de les borses.

I acabe compartint amb vostés una dada, que jo crec que és molt positiva i que l'hem feta entre totes i tots.
En els últims anys, després de l'esforç de moltíssima gent de la comunitat educativa, del conjunt del govern, de totes i tots vostés que han contribuït a tirar endavant uns pressupostos, especialment aquells que els han votat a favor, és la primera vegada en la història que estem per baix, des que es recullen les dades, per baix dels índexs d'abandonament primerenc mitjans estatals.
És a dir, per primera vegada estem per baix de la mitjana estatal d'abandonament primerenc.
Alguna cosa deu estar funcionant quan aquelles coses estructurals, fins i tot en la situació que estem vivint, estan els indicadors millors que en la mitjana estatal quan mai havien estat i, a més a més, ja per fi en la mitjana en l'indicador que marca l'OCDE com un indicador òptim.
No ens havia passat mai.
I això és gràcies efectivament al treball de la comunitat educativa, de totes i tots els que estan pendents de l'emergència i d'allò estructural.
I això només passa si ho fem de veritat col·lectivament i no tant centrant-nos en les guerretes de cadascun dels partits.

Gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, conseller.

I ací acabaria la compareixença.
Moltes gràcies per haver vingut esta vesprada.

El senyor conseller d'Educació, Cultura i Esport:

Gràcies.

El senyor president:

…i fins a la propera.

El senyor conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport:

Gràcies.

El senyor president:

Si vos pareix als membres de la comissió, acomiadem el conseller i fem dos minuts i tornem a acabar els punts de l'ordre del dia.
¿Vos sembla?
¿Dos minuts?
(Algú diu: «Gràcies») Gràcies.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

Pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença de Montxo Vicent i Sempere, periodista sord valencianoparlant i professor de Valencià, per a explicar les dificultats i reptes que el col·lectiu de persones sordes de la Comunitat Valenciana troba en l'aprenentatge de la nostra llengua en els diversos nivells educatius, presentada pel Grup Parlamentari Unides Podem (RE número 7.
396)

Pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença del director de cinema inclusiu, guionista i investigador, Miguel Ángel Font Bisier, per a explicar com el concepte de cultura accessible pot apropar a les persones a una major participació en la societat, presentada pel Grup Parlamentari Unides Podem (RE número 13.
877)

Pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença de el president de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua (AVL) per a explicar l'Acord de cooperació per a una normativa inclusiva i unitària, signat al costat de l'Institut d'Estudis Catalans i la Universitat de les Illes Balears, presentada pel Grup Parlamentari Ciudadanos(RE número 14.
357)

Pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença del director general d'Esport per a retre compte del grau de compliment dels objectius de la Direcció General d'Esport, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular (RE número 15.
597)

Pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença del director del Museu Sant Pius V per valorar el funcionament del museu i principals línies d'actuació, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular (RE número 15.
598)

Pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença de la sotssecretària de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport per a informar sobre la gestió del seu departament en la crisi sanitària provocada per la Covid-19 a la Comunitat Valenciana, presentada pel Grup Parlamentari Ciudadanos (RE número 18.
624)

Pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença d'Álvaro Pons, expert en art i membre del Consell Assessor de l'IVAM, per a retre compte de la dimissió en bloc del consell assessor del museu, presentada pel Grup Parlamentari Ciudadanos (RE número 18.
764)

Pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença de David Pérez, expert en art i membre del Consell Assessor de l'IVAM, per a retre compte de la dimissió en bloc del consell assessor del museu, presentada pel Grup Parlamentari Ciudadanos (RE número 18.
765)

Pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença de Pedro Azara, expert en art i membre del Consell Assessor de l'IVAM, per a retre compte de la dimissió en bloc del consell assessor del museu, presentada pel Grup Parlamentari Ciudadanos (RE número 18.
766)

Pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença de Marta Gil, expert en art i membre del Consell Assessor de l'IVAM, per a retre compte de la dimissió en bloc del consell assessor del museu, presentada pel Grup Parlamentari Ciudadanos (RE número 18.
767)

Pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença de Lola Jiménez Blanco, expert en art i membre del Consell Assessor de l'IVAM, per a retre compte de la dimissió en bloc del consell assessor del museu, presentada pel Grup Parlamentari Ciudadanos (RE número 18.
768)

Pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença de José Miguel García Cortés, director de l'IVAM, per a retre compte de la dimissió en bloc del consell assessor del museu, presentada pel Grup Parlamentari Ciudadanos (RE número 18.
769)

Pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença de la Sra.
Carmen Amoraga, directora general de Cultura i Patrimoni, per a informar de les actuacions realitzades sobre l'antiga escola d'agrònoms de València per a l'ampliació de l'Hospital Clínic de València, presentada pels grups parlamentaris Socialista, Compromís i Unides Podem (RE número 29.
641)

Pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença de la directora general d'Innovació Educativa i Ordenació per a explicar, desenvolupar i informar el programa Rapsodes 2021, com també per a informar sobre els objectius que es busquen amb aquest programa i els possibles beneficis per a l'alumnat de les escoles valencianes, presentada pel Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana (RE número 30.
242, amb correcció d'errades RE número 30.
498)

Pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença del director de l'IVAM, per a retre compte dels objectius que s'ha marcat després de la recent presa de possessió en el càrrec, presentada pel Grup Parlamentari Popular (RE número 30.
553)

Pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença del director del Museu de Belles Arts per a retre compte dels objectius que s'ha marcat després de la recent presa de possessió en el càrrec, presentada pel Grup Parlamentari Popular (RE número 30.
554)

Pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença de la directora general de Cultura i Patrimoni per a retre compte de les polítiques de contractació del Consorci de Museus que han obtingut una opinió desfavorable per la Intervenció de la Generalitat, presentada pel Grup Parlamentari Ciudadanos (RE número 30.
828, amb correcció d'errades RE número 30.
861)

El senyor president:

Reprenem.

A vore, ara aniríem al tema del pronunciament sobre les compareixences.
Els grups del Botànic proposen que hi haja una agrupació del vot, tenint en compte que el grup Unides Podem ha retirat o desistit de la sol·licitud de compareixença número 15.
Està presentat per escrit.
Vos pareix que votem d'esta manera?
Serien les compareixences 3, 4 i 16, i la resta, excepte la 15.
Val?
No?
¿Ho separem?
¿Una a una?
(Veus) Doncs ho votem una a una, val?

Perdoneu?
(Veus) És que no et sent.

(Algú diu: «Que si el vot és diferent soles en la 3 i en la 4, he entés que ha dit la diputada, votem 3, 4 i després, les altres, en bloc, no?
»)

Val?
Fem tres grups: 3, 4, 16 i de la 5 a la 20 sense la… sense la 15, que s'ha retirat, val?
Un momentiu.

Irene, has escoltat el que estàvem parlant de les agrupacions de vot?

La senyora Gómez Santos:

Sí, presidente.

El senyor president:

Gràcies.

Aleshores, aniríem, primer, 3 i 4… fa falta que les llija de quines compareixences es tracta o ho tenim clar?

Pronunciament sobre les compareixences 3 i 4.
Vots a favor?
(Algú diu: «Les volia separades») Ah!
, perdó, perdó, perdó.
Perdó, perdó, perdó.
O siga, 3, 4 i 16, separades, no?
Val.

Anem a la primera.
Compareixença número 3.
Vots a favor?
Per unanimitat.

Compareixença número 4.
Vots a favor?
10.
Vots a favor, 10.
Vots en contra?
1.

Compareixença número 16.
¿Vots a favor?
Unanimitat.

Compareixences 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13… fins la 20.
Vots a favor?
5.
Vots en contra?
6.

Hem acabat ja i és closa la sessió.

Moltes gràcies.

(S'alça la reunió a les 18 hores i 40 minuts)