Reforma%20Estatut%666641.09.29%20macro.html





Comissió d'estudi sobre la possibilitat d'una reforma àmplia de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana per a adequar-lo a les necessitats actuals realitzada el dia 29 de setembre de 2014.
Comença la reunió a les 10 hores i 35 minuts.
Presideix el diputat senyor Rafael Maluenda Verdú.
Reunió número 1/i V.

El senyor president:

(Inoïble) … d'una possible reforma i ampliació de l'Estatut d'autonomia.
I en primer lloc, pregue i agraïxc la presència d'un secretari accidental, el senyor Betoret, en este cas, per absència de la titular d'esta comissió, que és la senyora Ninet.
Pregue comprove el quòrum, senyor Betoret.

El senyor secretari:

Moltíssimes gràcies, senyor president.

(El secretari passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor secretari.

Compareixences proposades pels grups parlamentaris.
Debat i votació

El senyor president:

Doncs, bé, el motiu d'esta reunió, com saben les seues senyories, és per a donar compliment al que determina, el que establix el punt cinc del pla de treball que vam aprovar en el seu dia, que és «compareixences».
En este sentit, la mesa vol comunicar que solament es va presentar fins al dia 19, que era el termini, una proposta de compareixences, escrit registre d'entrada 94.
250, presentada pel Grup Parlamentari Popular, que vam traslladar a tots els membres de la comissió i els vam convocar per a esta sessió, que estem celebrant, a fi que se fera el pronunciament sobre la proposta o propostes de compareixences.
Conseqüentment procedix donar la paraula al síndic del Grup Parlamentari Popular, il·lustre senyor Jorge Bellver, perquè defense la seua proposta.

Té la paraula, senyor Bellver.

El senyor Bellver Casaña:

Sí, moltes gràcies, senyor president.

Dir que la proposta de compareixences que ha presentat el Grup Parlamentari Popular ha intentat ser una proposta a on professionals de totes les matèries que tenim intenció de defendre en esta cambra que pogueren aportar llum, pogueren aportar ciència al que és eixa proposta que en el seu moment va presentar el president de La Generalitat a les Corts Valencianes i a debat d'esta comissió d'estudi.

Per tant, la primera de les propostes que fa el Grup Parlamentari Popular en esta petició de compareixences és a la del mateix molt honorable president de La Generalitat, perquè -com li dia- entenem que ell, que va ser el que va obrir el debat, que va plantejar esta proposta ambiciosa de regeneració política, hauria de ser el primer en comparéixer davant de la comissió per a defendre i plantejar i donar a conéixer els plantejaments davant d'esta.

Després proposem la participació de Vicent Garrido Mayol, que és el president del Consell Jurídic Consultiu, que és llicenciat i doctor en Dret de la Universitat de València, és advocat de l'il·lustre col·legi de València, i és autor i coordinador de diversos llibres i secretari general de la fundació professor Manuel Broseta.

A la vegada, demanàvem la presència d'Ignacio Astarloa Huarte-Mendicoa, que és president del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat de Madrid.
També és llicenciat en Dret i en Ciències Econòmiques i Empresarials, a més de professor de Dret Constitucional en la Universitat Pontifícia de Comillas.
Va ser lletrat major i secretari general del Parlament Basc, subsecretari de justícia de 2000 a 2002, diputat per Madrid en el Congrés dels Diputats des de 2012 i portaveu de la comissió de reglament des de 2012, des del 17 de l'u del 2012 al 14 d'abril del 2014.

Benigno Pendás García, que és director del Centre d'Estudis Polítics i Constitucionals, catedràtic de Ciència Política en la Universitat CEU San Pablo i lletrat de les Corts Generals des del 1981.
Ha segut responsable de l'Institut d'Estudis de la Democràcia i director general de Belles Arts, patró del Museu del Prado i del Reina Sofia, i vocal del Consell d'Administració de Patrimoni Nacional.
Pertany, a més, al Consell Científic del Reial Institut Elcano, i ha publicat molts articles respecte a estes qüestions.

Carlos Flores Juberías, que és catedràtic de Dret Constitucional de la Facultat de Dret de la Universitat de València, professor visitant en la Universitat de Califòrnia, San Diego, director de la revista trimestral Cuadernos Constitucionales i una de les persones en la Universitat de València que més coneix i més ha estudiat tot el que suposen totes les qüestions relacionades en dret electoral.

I Rafael Rubio Núñez és doctor de Dret Constitucional i professor de la Universitat Complutense de Madrid.
Ha impartit classes de postgrau en més de vint universitats de tot el món, universitats de Georgetown, Harvard, la George Washington University i en l'Escola Superior de Santa Ana.
Ha assessorat en temes de govern obert i de participació ciutadana al Banc Interamericà de Desenvolupament i a la Comissió Europea.
Els seus temes d'investigació són la transparència, la participació política i les campanyes electorals, i sobre ells ha publicat distints llibres.
A més, ha publicat una vintena d'articles en revistes acadèmiques.
Per tant, una autoritat dins del que és una part important d'estes propostes de regeneració, com eren el govern obert, la participació ciutadana i la transparència.

I Gaspar Ariño Ortiz, que és doctor en Dret i advocat, conegut per tots mosatros.
La dilatada carrera d'este il·lustre lletrat abasta no sols l'exercici lliure de l'advocacia, sinó també la política, la docència i el periodisme.
És catedràtic en quatre universitats i autor de llibres, articles i gran nombre de pròlegs, presentacions i discursos polítics.

Demanem la presència de Thomas Bernd Stehling, que és director per a Espanya i Portugal de la Fundació Konrad-Adenauer.
En el seu dia va ser director de la ràdio i televisió de l'emissora alemanya RIAS, i és cap de projectes de comunicació en la Fundació Konrad-Adenauer.
Va ser cap de projectes de projectes de comunicació.
En estos moments, des de 2001, va assumir la direcció de l'oficina d'esta fundació en Londres i des de 2009 ocupa el mateix càrrec ací, en Madrid.

Agustín Domingo Moratalla és professor de Filosofia Moral i Política de la Universitat de la València, és director de la seu de la Universitat Internacional Menéndez Pelayo en València, va posar en marxa la titulació de Ciències Polítiques de l'Administració en la Universitat Cardenal Herrera, i ha impartit classes com a professor visitant en diverses universitats nacionals i internacionals.
També és membre de la Junta de les Setmanes Socials d'Espanya i col·labora habitualment en els mitjans de comunicació, i ha rebut diversos premis nacionals de premsa.

Carlos Vidal Prado, que és professor titular de Dret Constitucional de la UNED, director del centre associat de Madrid de la UNED, professor de Dret Constitucional en la Universitat de Navarra, vicedegà de la Facultat de Dret UNED, secretari general adjunt de la UNED, vicerector adjunt d'Espai Europeu i director del centre associat de Madrid.

I per últim.
.
.
Per últim no, continuem.
Ángel Sánchez Navarro, que és doctor en Dret per la Universitat Complutense de Madrid.
Des de 2012 és subdirector general de Publicacions i Documentació del Centre d'Estudis Polítics i Constitucionals, on també exercí la Subdirecció d'Estudis i Investigació.
Va ser vocal assessor en el Departament de Parlament i Institucions del Gabinet del President del Govern entre 2000 i 2002.
Ha publicat molts articles i monografies i és membre del Comité Científic de la fundació Robert Schuman de París, i des de juny de 2002 ha participat assíduament com a membre suplent i com a expert en els treballs per el dret de la Comissió de Venècia del Consell d'Europa.

César Molinas Sans, que és economista i consultor, és doctor en Economia i llicenciat en Matemàtiques per la Universitat de Barcelona i màster en Econometria i Economia Matemàtica per la London School of Economics.
Ha impartit classes en les universitats de Barcelona i San Diego en Califòrnia i té una llarga experiència en l'administració pública.

Lorenzo Cotino Hueso, que és professor titular de Dret Constitucional de la Universitat de València.
A més, és magistrat suplent del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en la Sala Contenciosa Administrativa des de l'any 2000.
Té diversos treballs d'investigació, autor de ponències, comunicacions i conferències en congressos i seminaris, i l'experiència en docència per mitjà d'Internet des de 2001 per a diverses universitats.
És coordinador de la xarxa Derecho TICS, xarxa d'especialistes en dret de la tecnologia de la informació i la comunicació, que és la xarxa en esta matèria més important que existix en Espanya.

José María Coello de Portugal, que és doctor en Dret, professor de Dret Constitucional de la Universitat Complutense de Madrid, també expert en qüestions relacionades en dret electoral.

Y Miguel Ángel Gonzalo Rozas, responsable de continguts del Congrés dels Diputats, i per tant també bon coneixedor del funcionament de les nostres institucions.

Estes són les propostes que el Grup Parlamentari Popular du per a contribuir a generar el debat, eixe debat que en el seu dia va plantejar el president de La Generalitat, eixe debat que el mateix president, en l'últim debat de política general, va demanar als grups de l'oposició.
Va demanar als grups de l'oposició que pensaren en les pròximes generacions i que no pensaren en les pròximes eleccions.
Eixa ha sigut la voluntat d'este grup parlamentari: generar el debat, poder confrontar idees.
Com dia en l'anterior intervenció, que en la casa de la paraula, en la casa de les propostes polítiques poguérem discutir de totes estes qüestions.
D'estes i de totes les que l'esquerra, els grups de l'oposició varen plantejar.
Però, per desgràcia, ens hem trobat una vegada més en l'abandó de les propostes, en la intenció de silenciar el que és el treball en esta cambra, de demostrar una vegada més la invisibilitat dels grups de l'oposició dins del que és el debat parlamentari.

Una i altra vegada estan demostrant que no volen participar d'estes qüestions.
Una i altra vegada han demostrat que el que estan fent és donant una vegada més l'esquena a la participació, estan donant una vegada més l'esquena a la transparència, i en definitiva una vegada més el que estan fent és donar-los l'esquena als valencians.
Eixa invisibilitat política no se la poden permetre els grups de l'oposició en estes Corts, però per descomptat molt menys se la pot permetre el principal partit en l'oposició, com és el Partit Socialista.

El president Fabra no només ha fet propostes respecte a la creació d'esta comissió d'estudi que -com díem- vàrem intentar que se fonamentara en l'acord, una proposta que volguérem dur-la a una comissió d'estudi per a poder parlar, per a poder dialogar, per a poder consensuar i acordar amb els grups de l'oposició.
Malauradament, si una cosa han demostrat és que no tenen ninguna voluntat, absolutament ninguna voluntat d'aportar res positiu a esta cambra.
No ho estan fent en ningun dels temes.
No ho han fet en el debat de política general de la setmana passada, on tingueren l'oportunitat de demostrar-los als valencians quines són les propostes dels grups de l'oposició individualment o conjunta, i varen deixar passar eixa possibilitat.

No n'hi han propostes per part de l'esquerra dins del que és un debat de política general.
No n'hi han propostes de l'esquerra en esta comissió d'estudi, i de fet l'abandonen perquè tenen por, fugen d'un debat que els resulta molt incòmode, d'un debat que no té res a vore en el que són els seus plantejaments, en el que són els seus plantejaments polítics.
No només en les qüestions que estan plantejades en esta comissió per part del Grup Parlamentari Popular i que va a aprovar el ple de Les Corts, com és la reducció del nombre de diputats, com és l'elecció directa d'almenys un terç dels diputats entre els veïns de cada comarca, o l'eliminació de l'aforament, i totes aquelles qüestions que tinguen a vore amb la transparència i la participació.

El president Fabra va presentar en el debat de política general un decàleg en què estava plantejant i plantejà qüestions molt noves dins del que és el tràmit parlamentari, qüestions molt noves dins del que és el nostre sistema de participació ciutadana i, per tant, d'integració dels valencians en tot el que és la política valenciana.

La creació d'una comissió de participació ciutadana, dins del que és un nou tràmit d'audiència en el parlament valencià.
La possibilitat que els nostres alcaldes puguen comparéixer en Les Corts i, per tant, plantejar i debatre temes de transcendència autonòmica.
La proposta de reduir a la mitat, és a dir, a 25.
000, el nombre de firmes necessàries per a presentar una iniciativa legislativa popular; el fet d'ampliar a onze mesos el període de sessions parlamentàries.
La proposta, ja en este moment en mans de tots dels grups parlamentaris, de la llei de transparència, participació i bon govern, en mans de tots els grups parlamentaris i de tots els ciutadans que vullguen participar en l'elaboració d'esta i en el fet de pujar al grau estatutari les obligacions de transparència i bon govern, així com el dret a participar en Les Corts.

I una proposta, en este cas, per a sol·licitar al Govern d'Espanya una reducció de quinze a deu dies en la duració de les campanyes electorals que hauria d'anar acompanyada d'una reducció proporcional de les subvencions que els partits polítics reben per als seus gastos electorals.

Totes estes qüestions fonamentals, totes estes qüestions que estan al carrer, totes estes qüestions que mos estan plantejant a tots els grups polítics els ciutadans i totes elles, per desgràcia, qüestions que els grups de l'oposició rebutgen totes elles -com els dia-, qüestions que no tenen en este cas, no generen en este cas cap interés per als grups radicals minoritaris i -com li dia- el que és més greu, tampoc cap interés per al grup majoritari de l'oposició.

Abandonar els debats no pot ser la política dels grups de l'oposició, invisibilitzar esta cambra no pot ser la voluntat dels grups minoritaris en esta comissió, fugir de la participació, de la transparència i dels plantejaments que en estos moments estan fent els valencians no pot ser el posicionament dels grups de l'oposició però, per desgràcia, eixa és la postura que des de fa temps han pres en estes Corts i, sobretot, i pel que mos ocupa, és la postura que han pres en esta comissió.

Deurien tots pensar en el futur de la nostra societat, deurien tots pensar en el bé general, en l'interés general dels valencians, deurien tots estar pensant en això i no en les pròximes eleccions i en futurs pactes que no tenen absolutament cap viabilitat.

Per tant, senyor president, anem a plantejar la retirada d'estes compareixences en la mesura que entenem que no té sentit perquè la voluntat d'este grup parlamentari era que amb la presència d'estos compareixents i amb la presència dels compareixents que haveren pogut aportar els grups de l'oposició, que haurien d'haver aportat els grups de l'oposició, millorar la proposta, generar el debat necessari per a portar endavant -com li dia- una proposta que des del Grup Parlamentari Popular, que per part del president de La Generalitat volia ser consensuada.

Per tant, senyor president, plantegem esta retirada per estes qüestions que li estic plantejant davant de la postura dels grups de l'oposició de negar-se a participar, que és l'objectiu fonamental d'esta comissió i, també, pensant en una qüestió d'economies, és a dir, no té massa sentit portar a les Corts Valencianes les despeses que suposarien estes compareixences quan no van a aconseguir l'objectiu que es buscava que era el d'intentar millorar les postures i les propostes dels grups parlamentaris.

Per tant, senyor president, el que li plantejaria el Grup Parlamentari Popular és que es continue amb el que està previst dins del que és el calendari d'activitats que va aprovar en el seu moment esta comissió, és a dir, bé, que el pla de treball que teníem aprovat que continue endavant.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Bellver.

Bé, doncs retirades les compareixences pels motius…, la proposta de compareixença pels motius que el senyor Bellver ha exposat, la presidència vol recordar a les seues senyories que van adoptar un acord el dia 4 de setembre, a proposta dels grups parlamentaris de l'oposició, del Grup Parlamentari Socialista, del Grup Parlamentari Compromís i del Grup Parlamentari d'Esquerra Unida, per a celebrar una sèrie de debats, una sèrie de discussions ací, en esta comissió, que donaven llum a eixa recerca de consens que des del primer moment ha sigut l'objecte d'esta comissió.

Però, atès que els grups o els diputats que proposaven eixe tipus de debats no se personen ja, sistemàticament -pel que veiem-, a la comissió, doncs entenem que han de decaure eixes propostes perquè no tindria sentit que mos posàrem a discutir unes qüestions que els mateixos proponents d'elles no estan aquí per a justificar-les, per a defensar-les o per a explica-les.

Per tant, i una volta retirada la petició de compareixences que, dit siga de pas, la mesa va donar trasllat a tots els membres de la comissió el dia que es va tancar el termini advertint-los o convocant-los a la sessió de hui perquè pogueren pronunciar-se, procedix que passem al punt següent, que el següent és el nomenament de ponència, i el pla de treball que vam aprovar diu: «La ponència haurà de reunir-se amb caràcter setmanal…», no, perdó, el sis: «Finalitzades les compareixences, i en un termini que no excedisca de deu dies, es reunirà la comissió per a procedir al nomenament de la ponència.
»

El termini de deu dies finalitza el dia 14 però, continuant amb eixa línia d'austeritat que ha manifestat el senyor Bellver, no celebrarem la comissió el dia 14, sinó que n'hi ha un ple que comença el 15 i que finalitza el 16, i quan finalitze eixe ple es reunirà la comissió per al nomenament de la ponència i així evitarem que Les Corts hagen de pagar quilometratge a ningú per una sessió que pot durar breus minuts, ¿eh?

Per tant, ja ho anuncie, serà al finalitzar el ple del 15 i el 16 però, no obstant això, traslladarem l'acord adoptat a tots els membres de la comissió i els convocarem per a eixa sessió per si creuen convenient assistir a ella.

I res més, senyories, s'alça la sessió.

(S'alça la reunió a les 10 hores i 57 minuts)