DP-002HTML.html





Diputació Permanent de les Corts Valencianes realitzada el dia 5 de setembre de 2024.
Comença la sessió a les 10 hores i 8 minuts.
Presideix el vicepresident primer de Les Corts Valencianes, senyor Alfredo Castelló Sáez.
Reunió número 2.
XI Legislatura.

El senyor vicepresident primer:

Bon dia, senyories.
S'obri la sessió.

Decret llei 8/2024, de 2 d'agost, del Consell, de modificació de la Llei 8/2023, de 27 de desembre, de pressupostos de la Generalitat per a l'exercici 2024 (RE número 24.
603, DOGV número 9910).
Validació o derogació

El senyor vicepresident primer:

Passem al punt 1, que és la validació o derogació del Decret llei 8/2024, de 2 d'agost, del Consell, de modificació de la Llei 8/2023, de 27 de desembre, de pressupostos de la Generalitat per a l'exercici 2024.

Té la paraula, per a la presentació del decret llei, la consellera d'Hisenda, Economia i Administració Pública, per 15 minuts.
Quan vostè vullga.

La senyora consellera d'Hisenda, Economia i Administració Pública:

Buenos días a todos.
Espero que hayan disfrutado sus señorías de unas merecidas vacaciones, también los medios de comunicación.
Y, aunque esto sea todavía Diputación Permanente, para el inicio del nuevo curso político les deseo a todos todo lo mejor.

Sin más, gracias, presidente, y a los miembros de la Mesa, paso a exponerles en esta Diputación Permanente el contenido del Decreto ley 8/2024, de 2 de agosto, del Consell, de modificación de la Ley 8/2023, de 27 de diciembre, de presupuestos de la Generalitat para el ejercicio 2024.

La ley de presupuesto que pretende modificar este decreto ley recordarán fue de costosa elaboración ya que, tanto en el momento de su aprobación como de su elaboración, estaba acompañada por una situación financiera compleja, influida por un escenario de incertidumbre, principalmente en ese momento también a nivel nacional.

Como es sabido, la elaboración de las cuentas anuales para el ejercicio 2024 para la Comunitat Valenciana se basaron en estimaciones propias y del AIReF, debido a que el Gobierno de España decidió ni siquiera poner en marcha el procedimiento de confección de los Presupuestos generales del estado para 2024.

La prudencia y la incertidumbre hizo que la Generalitat Valenciana optara por no modificar el presupuesto en materia de gastos de personal.
Así pues, se mantuvieron las retribuciones de personal empleado público en los mismos términos y condiciones que para el ejercicio 2023

Siendo ya una realidad que el gobierno de la nación había desistido de su obligación de presentar el proyecto de ley de presupuestos se publicó el Real decreto ley 4/2024, de 26 de junio, por el que se prorrogan determinadas medidas para afrontar las consecuencias económicas y sociales derivadas de los conflictos en Ucrania y Oriente Próximo y se adoptan medidas urgentes en materia fiscal, energética y social.

El artículo 6 de este real decreto ley incluye con carácter básico el incremento retributivo del personal al servicio del sector público para el ejercicio 2024, así como los criterios y exigencias establecidos por el Estado en lo relativo a las políticas de gastos de personal.

Además, esta medida se desarrolla para el cumplimiento del Acuerdo marco para una administración del siglo XXI, firmado el 19 de octubre de 2022, que en el apartado de las retribuciones compromete al Gobierno con las organizaciones sindicales firmantes a un incremento salarial a lo largo de los tres ejercicios de referencia, 2022, 2023 2024.
Y para el año 2024, concretamente, el incremento salarial fijado será del 2% sobre la base de las retribuciones ya incrementadas en el ejercicio anterior.

Para trasladar esta medida al ámbito autonómico, el Consell trae a esta cámara este decreto ley con el que pretende asegurar la actualización de las retribuciones del personal al servicio de la Generalitat en los términos previstos en la legislación básica estatal.

El artículo 44 de nuestro Estatuto de Autonomía permite que el Consell, en casos de extraordinaria y urgente necesidad, dicte disposiciones legislativas por medio de decretos leyes que atienden al artículo 86 de la Constitución Española, para los decretos que dicta el Gobierno de España.

Esta subida salarial responde a la necesidad de actualización de la administración y tiene en cuenta las necesidades de la ciudadanía y de la economía en todo el territorio.
Y se espera que, por su efecto arrastre, también lo tenga sobre el resto de la economía.
Pone en valor el trabajo del personal al servicio de la administración pública valenciana, esencial para el funcionamiento de la propia administración.
Una buena administración pública es fundamental para el bienestar y el desarrollo de la sociedad valenciana, siendo los principales beneficios que se derivan de una administración pública, eficiente y bien gestionada, la estabilidad y el desarrollo económico.

Sin duda, todo esto implica tener un personal que reciba una remuneración justa, a través de la mejora de las condiciones de trabajo.
Es una medida de equidad y justicia y pretende que tenga consecuencias directas en la calidad de los servicios públicos, aumentando la calidad de los mismos, tal y como se merecen los ciudadanos de la Comunitat Valenciana.

Si bien esta medida viene del Gobierno de la nación, no es menos cierto que este Consell está firmemente comprometido con la mejora de la calidad de los servicios públicos y con la mejora de la calidad y las condiciones laborales de los empleados públicos.

Saben que estamos llevando a cabo políticas destinadas a la reducción de la alta temporalidad en el empleo público, problema estructural que padece nuestra administración y que repercute negativamente en la prestación de unos servicios estables y de calidad.

Este Consell se ha propuesto cumplir con la normativa europea y, bajo el compromiso de mejorar nuestra administración pública, ha fijado el objetivo de rebajar la temporalidad al 8%.
Para ello se está elaborando un plan estratégico de recursos humanos 2024/2027, que, tras una fase de análisis de la situación actual, afrontará reformas estructurales para mejorar la eficiencia en el funcionamiento de la Generalitat.

Volviendo al tema que nos ocupa, la jurisprudencia del Tribunal Constitucional señala que la aprobación de disposiciones de carácter socioeconómico mediante el instrumento del real decreto ley es apropiada en situaciones donde se aprecia una necesidad y urgencia claras.
Estas situaciones incluyen coyunturas económicas problemáticas que requieren una respuesta rápida y efectiva.
En este caso, la demora en la adopción de medidas podría generar perjuicios adicionales, lo que justifica plenamente asimismo el uso del decreto ley como mecanismo normativo.
Dicho de otro modo, concurren las circunstancias de extraordinaria y urgente necesidad establecidas por el artículo 44 del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana, como presupuestos habilitantes para recurrir al instrumento jurídico del decreto ley.

En este aspecto, los párrafos anteriores acreditan de manera suficiente los motivos de oportunidad para la adopción de la presente norma.
Como es preceptivo debe señalarse también que su aprobación no afecta al ordenamiento de las instituciones básicas de la Generalitat, a los derechos, deberes y libertades de la ciudadanía regulados en el título I de la Constitución, al régimen de las comunidades autónomas, ni al derecho electoral general.
Se respeta también el principio de proporcionalidad, dado que contiene la regulación imprescindible para la consecución del objetivo mencionado.
La norma respeta en todo momento el vigente ordenamiento jurídico, cumpliendo de esta forma con la seguridad jurídica que exige.
Por último, en relación con el principio de eficiencia, dado su ámbito de aplicación, este decreto ley no genera cargas administrativas para los ciudadanos.

Así pues, este decreto ley se adecua a los principios de buena regulación previstos en el artículo 129 de la Ley 39/2015 del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, en particular a los principios de necesidad, eficacia, proporcionalidad, seguridad jurídica, transparencia y eficiencia.
Todos estos argumentos acreditan de forma suficiente los motivos de oportunidad y necesidad para la adopción del presente decreto ley que vienen recogidos en el artículo 44.
4 del Estatuto de Autonomía, como presupuestos habilitantes para recurrir a este instrumento jurídico.

Debido a la inmediata necesidad de aplicación del incremento retributivo al personal que trabaja en la Generalitat, el decreto ley es la herramienta legislativa más eficaz para llevarlo a cabo con el apoyo de esta cámara.

De acuerdo con el decreto que regula las atribuciones del Consell, corresponde a la Conselleria de Hacienda, Economía y Administración Pública las competencias en materia de hacienda y, en concreto, la tramitación y resolución de todos los asuntos que las disposiciones vigentes establezcan en materia de presupuestos de la Generalitat.

En definitiva, y para terminar, este decreto ley, con el que se llevará a cabo esta subida en caso de que avalen su convalidación en esta Diputación Permanente que hoy se celebra, este decreto ley es la herramienta necesaria y urgente para mantener la estabilidad y la eficiencia en la administración pública valenciana.
Asegurar que nuestros empleados públicos reciban las retribuciones justas y actualizadas, no solo es un acto de justicia social sino también una medida indispensable para garantizar la continuidad de los servicios públicos de calidad que nuestra ciudadanía merece.
Por este motivo solicito a sus señorías su apoyo a esta norma para poder aplicar este incremento retributivo al personal de la Generalitat con la mayor celeridad posible.

Muchísimas gracias a todos.

El senyor vicepresident primer:

Moltes gràcies, consellera.

Té la paraula, a continuació, per a fer el torn a favor, la diputada del Grup Popular Laura Chuliá.

La senyora Chuliá Serra:

Gràcies, senyor president

Molt bon dia a tots.

Senyories, hui els demanem el seu recolzament per a convalidar, com a òrgan competent, este decret llei; un decret llei que ve a regularitzar principalment la situació retributiva de tot el personal al servici de l'administració pública per a l'any en curs, per a l'any 2024; una norma que actualitza, per fi, les retribucions de totes aquelles persones que entreguen la seua dedicació i carrera professional al major interés per allò públic.

Senyories, a ningú se'ns escapa que després de l'Acord marc per a una administració del segle XIX, en el qual s'establixen les premisses per a l'increment retributiu durant tres anys del personal al servici de les administracions públiques en relació, sobretot, amb el Reial decret llei 4/2024 de la legislació autonòmica, deu necessàriament adaptar-se a la normativa bàsica estatal en este sentit.

És per això que, com hem pogut comprovar, el present decret llei compleix en el seu procediment i en el seu desenrotllament de manera escrupolosa amb els requisits legals establits, és a dir, consta dels preceptius informes favorables de necessitat i oportunitat, juntament amb la memòria econòmica exigida.
Però també consta de l'informe de la subsecretaria pertinent, de l'informe sobre l'impacte per raó de gènere, de l'impacte de la normativa de la infància i adolescència, així com de família.
Compta, així mateix, amb l'informe de la Direcció General de Tecnologies de la Informació i de les Comunicacions, amb l'informe relatiu als grups d'interés, així com amb l'informe de perspectiva rural sobre el despoblament i l'equitat territorial.
Igualment, com no podia ser d'una altra manera, ha passat per la pertinent taula de negociació i compta també amb l'informe favorable, tant de l'Advocacia de la Generalitat com de la Intervenció General.

Senyories, amb tots els informes favorables i tractant-se de l'aplicació més equitativa i justa de la normativa estatal bàsica a la circumscripció autonòmica, no s'entendria una altra opció davant este punt que no siga el màxim suport a la convalidació d'este decret llei.
És per eixa equitat i justícia, que reitere la petició de suport a este punt de l'ordre del dia, i és per eixa equitat i justícia, que els demane un sí rotund a la possibilitat de materialitzar una vegada més eixa igualtat entre els espanyols i que tot el personal al servici del sector públic en la Comunitat Valenciana tinga els mateixos increments retributius que en la resta d'autonomies que també incorporen els preceptes de la norma estatal bàsica.

És per eixa equitat i justícia finalment, senyories, que els eximisc de votar en contra d'este increment del 2% amb efectes retroactius a 1 de gener del corrent, perquè molt a corregut ja del calendari de 2024 com per a continuar dilatant en el temps esta decisió que no deixa de ser un imperatiu legal.

Senyories, esta modificació pressupostària que hui portem a votació, ve a suposar un 0,7% del pressupost previst inicialment per a este exercici de més de vint-i-nou mil milions d'euros.
Un pressupost que, no oblidem, la seua programació va suposar tot un repte per als diferents departaments implicats d'absolutament totes les conselleries.
Un repte en majúscules perquè en eixe moment el Consell de Carlos Mazón s'enfrontava a poc més que el que podríem dir un «apagón informativo», sobretot per part de l'administració estatal.
Tots recordem que, mentres el personal al servici del sector públic s'esforçava per realitzar unes previsions anuals el més exactes possibles i el més precises possibles, la realitat és que no van arribar les dades exactes i necessàries en temps i forma.

La Llei 8/2023 va establir al desembre els pressupostos clarament influenciats per la incertesa i la falta del seu homònim estatal, la qual cosa va obligar la Generalitat a mantindre per prudència financera les retribucions del personal públic en els mateixos termes que en 2023.
Este Consell del canvi ha realitzat una gestió exemplar durant estos primers mesos de materialització pressupostària, i és per això que insistisc, pese al «apagón informativo» patit pel Consell durant el procés d'elaboració d'estos pressupostos, havent sigut a més, en este context, capaços de no tindre necessitats, en alguns casos, de suplementar determinats crèdits per a fer front a l'increment retributiu corresponent com es desprén de la mateixa memòria econòmica, com per exemple, en el cas del sector públic instrumental, excloent els organismes autònoms.

I acabe, senyor president, amb eixe esperit de valor de coneiximent que aprofite per a reclamar també el seu suport a la sol·licitud d'informació precisa, entregada en temps i forma, de cara als pròxims pressupostos de la Generalitat Valenciana.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident primer:

Moltes gràcies, il·lustre diputada.

Com no hi ha torn en contra, que em conste a mi, passem a la fixació de posició dels grups polítics de menor a major, començant pel Grup Parlamentari Vox Cortes Valencianas, a través del seu diputat José María Llanos.

El senyor Llanos Pitarch:

Muchas gracias, señor presidente.

Buenos días, señorías, y bien hallados todos en este nuevo, casi, periodo de sesiones con esta Diputación Permanente.

Señorías, efectivamente, como ha dicho la señora consellera —buenos días, señoras conselleras—, se justifica la extraordinaria, la urgente necesidad de abordar esta cuestión mediante decreto ley.
Por tanto, en cuanto a la formalidad y a su legalidad, desde Vox no tenemos nada que objetar.

Ahora bien, con referencia al contenido del presente decreto-ley, con referencia a las retribuciones, al incremento de retribuciones de funcionarios y cargos públicos, consideramos que no procede.
Y decimos que no procede este incremento de retribuciones de altos cargos y políticos autonómicos, porque, señorías, no debería confundirse lo que es la carrera administrativa de funcionario público y sus retribuciones económicas, que deben actualizarse y gestionarse como un todo en su progresión profesional, con lo que son las retribuciones de los políticos, porque el sistema de carrera responde a una concepción elaborada y perfectamente estructurada de la función pública.
Parte de la base de que los funcionarios van a prestar sus servicios a la administración durante toda su vida activa, y a lo largo de ella no van a permanecer necesariamente en un mismo puesto, sino que van a desempeñar una serie de puestos diferentes.

Desde esta perspectiva, el marco de referencia para la selección no puede ser el puesto, sino la actividad profesional.
Por ello, en la función pública se organizan colectivos diferenciados por la naturaleza profesional de la actividad que van a prestar: los corps en Francia, las classes en Inglaterra, en Gran Bretaña, o los cuerpos o escalas en España, y obviamente la retribución deberá actualizarse e incrementarse por escalafón.

Pero esto queda muy lejos de la idea de tanto alzado con el que el político profesional legalmente puede retribuirse, puesto que, si bien el incremento de sus ingresos es legalmente factible, sin embargo responde…, adolece, mejor dicho, de falta de concreción, pues únicamente responde a una mera decisión política que además, en estos momentos, consideramos que no es adecuada en una situación de grave crisis en nuestra sociedad, en la que las familias o pagan el alquiler o la luz o la calefacción o la ropa o la comida.

Esto no es demagogia, señorías, esto es sencillamente la pura verdad, por más que algunos la quieran ocultar.

Y hay otra cuestión que a juicio de Vox es intrínsecamente criticable en este decreto-ley: se mete en un mismo saco y se vinculan intencionadamente las subidas de sueldos a funcionarios y empleados públicos de la administración valenciana, con el aumento de las retribuciones a los que detentan sencillamente un cargo político.
Lo que debería hacerse en su caso sería no mezclar políticos con funcionarios y mucho menos en un régimen retributivo igual para todos.

Por eso estamos de acuerdo en Vox, con que los funcionarios perciban los aumentos salariales previstos y que merecen por su trabajo, pero no podemos estar de acuerdo con que de alguna manera se utilice a los funcionarios algo así como escudos humanos, como escudos humanos para camuflar lo que tememos un nuevo aumento del gasto político.

Hace ya dos años, desde Vox presentamos una iniciativa para eliminar subvenciones a patronal, sindicatos, partidos políticos.
Presentamos una iniciativa para la reducción en un tercio de esta cámara parlamentaria.
Votaron, desde el Partido Popular, votaron que no.
Veremos, somos inasequibles al desaliento, lo volveremos a presentar, veremos que dicen en este momento.

Nosotros creemos que hay que hacer todo lo contrario.

El senyor vicepresident primer:

Finalice, por favor.

El senyor Llanos Pitarch:

Acabo ya, señor presidente.

Los sueldos de políticos y asesores tienen que mantenerse congelados y estoy convencido de que los valencianos y sus familias lo ven igual que nosotros, lo ven igual que Vox.

Muchas gracias.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident primer:

Muchas gracias, señor Llanos.

Té la paraula a continuació, en nom del Grup Parlamentari Compromís, el seu diputat i síndic Joan Baldoví.

El senyor Baldoví Roda:

Moltes gràcies, president.

Jo que començaria amb un prec: açò ho hauríem pogut fer en l'hemicicle i probablement hauríem estat una miqueta més… A mi m'ha costat eixir de la cadira.

Mire, jo he escoltat amb molta atenció a la diputada del Partit Popular, la senyora Chuliá, i jo crec que se li ha oblidat alguna cosa.
Mire, vaig a llegir alguna cosa de no fa molt de temps.
Mire: «Jo esta semana he estado con Juanjo, un panadera del Cabanyal, ha pasado de pagar tres mil a Siete mil euros de luz; he estado con Justo, una persona que lleva un bar de toda la vida, el bar Veu de Patraix, ha pasado de pagar mil a tres mil euros de luz.
No pueden suportar esta situación.
Y en este contexto, dígame, ¿qué solución les ha dado usted?
¿Subirse el sueldo?
¿Subir en dos años un mil por cien una partida de libre disposición de presidència?
¿Esas son las respuestas que ustedes les dan a las personas que hoy están ahogadas porque no pueden pagar la luz?
» María José Catalá, diputada en aquell entonces, 10 de novembre de 2022, encara no fa dos anys.
L'actual alcaldessa de València, respecte d'este decret.
I jo li diria a l'alcaldessa: mire, què li diria a Ester, una estudiant en Universitat de València, que ha passat de pagar tres-cents euros per una habitació a pagar-ne enguany cinc-cents, que li diria?
, que li diria?
Que el senyor Mazón es puja el sou, li diria això?
¿O què li diria a Paula i Marc, dos joves que es van quedar fora d'eixos 4.
266 joves que es quedaren fora de les ajudes al lloguer perquè vostés no van ficar diners?
I, en canvi d'això, s'oblidaren, però d'açò no s'han oblidat.
I en agost, en el mes d'agost, perquè no s'entere la gent, en el mes d'agost.

Que li diríem…, senyora Catalá, què li diria a Esther?
¿Què els diria a Marc i a Paula, que els demanen mil cinc-cents euros per un pis en esta ciutat, dóna igual el barri?
Què els diria…?
I que s'han quedat fora del lloguer.

«Es una burla que el gobierno valenciano hable de una reforma fiscal con la que el máximo ahorro serán cien euros al año para algunes persones mientras que todos los altos cargos de la Generalitat, incluido el president, Ximo Puig, se van a subir el sueldo más de tres mil euros.
» Senyor Mazón, encara no fa dos anys, 3 de novembre de 2022.
El senyor Mazón s'hauria de baixar el sou, no pujar-se'l, si fora coherent amb les seues paraules.
Ah!
, però ara no és coherent, ara sí que se puja el sou.

Nosaltres des de Compromís, evidentment que votarem a favor, votarem a favor perquè no volem fer pagar als treballadors públics el preu de la seua hipocresia, eixa és la manera amb què feien vostés l'oposició, però anem a exigir que es tramite com a projecte de llei, i inclourem com a esmena l'homologació salarial dels quinze mil treballadors i treballadores dels serveis socials, que ja estava pactada i tancada entre els sindicats i la conselleria de Compromís.
El raonament és fàcil: si hi ha diners perquè la senyora Camarero o el senyor Mazón es pugen el sou, hi hauran diners també per a eixos quinze mil treballadors, ¿o eixos quinze mil treballadors no tenen dret al que sí que té dret la senyora Camarero i el senyor Mazón?Per al senyor Mazón i la senyora Camarero sí que hi ha diners, però per a una netejadora d'una residència, no?

En fi, crec que la seua oposició i el seu govern és tot un monument a la hipocresia.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor vicepresident primer:

Moltes gràcies, senyor Baldoví.

Té la paraula, a continuació, pel Grup Parlamentari Socialista, el seu diputat Toni Gaspar.

El senyor Gaspar Ramos:

Sí que va ràpid açò hui…

Gràcies senyor… Encara no m'ha donat la paraula.

El senyor vicepresident primer:

Té vosté la paraula.

El senyor Gaspar Ramos:

Gràcies senyor president.

Senyories.

Senyora consellera.

Res a dir de l'actualització de retribucions del personal.
Hem estat, estem i estarem d'acord amb allò que s'acorde dins del marc del diàleg social, i, per tant, estem a favor.
I recordar que sense treballadors públics no hi ha democràcia, i sense justícia salarial i sense motivació tampoc hi ha democràcia ni empresa que ho aguante.

El decret llei que es porta a validar va d'això, i és la tercera vegada que ho fem i havia d'haver tingut un debat escàs com el de hui, un debat escàs.
Però el PP, sobretot en l'anterior legislatura, va preferir posar l'accent en una altra qüestió.
Es veu que en el Partit Popular, els servidors públics que entren per oposició i els servidors públics que entren un temps per les urnes, no mereixen el mateix increment retributiu.
Bo, no és així, almenys no ho mereixien.
Ara com són del PP, i alguns que queden de Vox, sí que ho mereixen eixe incrementen retributiu.

Mire, això en el diccionari té una paraula assignada i es diu demagògia.
Feien pur teatre, pur teatre i sabien que si governaven anaven a fer-ho també i els tenia igual que amb eixe teatre perguera la democràcia, perguera la credibilitat en la política i guanyara el populisme, el soroll i la confusió.
Els tenia absolutament igual.
Ho fan contínuament, tampoc és novetat, ho fan amb els sous dels polítics, ho fan a Catalunya, ho fan amb els impostos, amb el finançament o qualsevol altra cosa, tot per arrapar un like.
I, clar, ho fan sempre, però jo no vaig a dir-los, com ahir ens digueren a nosaltres, que són una banda per fer-lo contínuament, no m'atreviré a això perquè pense que cal respectar les formes.

Anem a vore.
Si un president de la Generalitat, per exemple Ximo Puig, s'aplica l'increment que s'aplica a tots sense excepció, és motiu per a què PP desplegue en l'oposició declaracions incendiaries amb el millor estil demagògic, «que se'l congele, com s'atrevix».
Ara, si el mateix el fa un president dient —que li diuen Carlos Mazón—, vegem fins i tot declaracions i quasi publireportajes de què «pobret és el que menys cobra d'Espanya, normal que se l'actualitze.
» Ja no diuen pujar, diuen actualitzar.
I del congelador ja no parla ningú.

El mateix que cridava per tot arreu que Ximo Puig havia de congelar-se el sou, el mateix un any després ja se l'ha pujat dos vegades.
Miren…, i expectant estic amb això de la comparació dels presidents autonòmics, perquè li he de recordar que Moreno Bonilla se l'ha pujat el 19% i diu que és per responsabilitat.
Ell sempre és per responsabilitat.

Mire la factura del descrèdit polític i institucional d'oposar-se a una cosa i defensar-la uns mesos després és molt més alta que els 50 euros més que ingressa un president en el seu compte.
Perquè no és tindre diners, és tindre crèdit, crèdit polític.
I en este cas vostés demostren que en tenen zero.

Fer política sense pensar en el futur és molt perillós.
I vostés demostren ací que tenim raó en estar preocupats, perquè no és que no gestionen, no és que viuen de titulars i ocurrències, és que el que fan en els sous ho faran amb tot, enfangaran el que calga i després, com no tenen projecte, doncs, tot els va bé.
Una cosa i el contrari, tot els va bé.
Eixe és el seu projecte polític: teatre, teatre, teatre, una dosi d'antisanchisme i plorar, plorar.
i plorar.

Votarem a favor del decret.
Nosaltres diguem el mateix al govern que a l'oposició.
I creiem, este primer dia no volia recordar-los totes estes misèries, però crec que havia de recordar-lo.
Quan lliges en el Diari de Sessions el que diuen vostés, fa por.
(Aplaudiments)

El senyor vicepresident primer:

Moltes gràcies senyor Gaspar.

La votació del punt tindrà lloc després de la substanciació del punt quart i, en qualsevol cas, no abans de les 14 hores.

Decret llei 9/2024, de 2 d'agost, del Consell, de modificació de la normativa reguladora de les vivendes d'ús turístic (RE número 24.
604, DOGV número 9910).
Validació o derogació

El senyor vicepresident primer:

Passem a continuació al punt dos de l'ordre del dia, que és la validació o derogació del Decret llei 9/2024, de 2 d'agost, del Consell, de modificació de la normativa reguladora de les vivendes d'ús turístic.

Per a la presentació del decret llei la consellera d'Innovació, Indústria, Comerç i Turisme té la paraula.

La senyora consellera d'Innovació, Indústria, Comerç i Turisme:

Buenos días.

Muchísimas gracias, presidente.

Muchísimas gracias a todos por estar aquí hoy en esta Diputación Permanente en la que comparezco ante las Cortes Valencianas precisamente para presentarles el Decreto ley.
9/2024, de 2 de agosto, del Consell, de modificación de la normativa reguladora de las viviendas de uso turístico.

Hace prácticamente un año, el 28 de septiembre de 2023, fue mi primera intervención como consellera en esta tribuna, en este caso en el salón de plenos, y tuve el honor de exponer ante todos ustedes cuál iba a ser la hoja de ruta de esta conselleria durante la próxima legislatura.

En esa intervención, y dentro de los objetivos o competencias turísticas, ya expuse la necesidad de encontrar un equilibrio entre la convivencia y la actividad turística que conciliara los intereses de los residentes, de los operadores y, en particular, en lo que respecta a las viviendas de uso turístico.

Desde ese primer momento, nos pusimos a trabajar sin descanso para poder desarrollar una normativa que consiguiera ese objetivo, que fuera proporcionada y que contará con el apoyo de los diferentes sectores que se podían ver afectados.
Y lo hemos conseguido.
Hoy traemos aquí, precisamente, la convalidación de esa normativa.

Señorías, este decreto ley cuenta con el respaldo no sólo de las principales organizaciones empresariales dedicadas al alojamiento turístico, incluidas las asociaciones de viviendas turísticas, sino también con el respaldo unánime de las organizaciones sindicales y de las entidades representantes de los consumidores y usuarios.
Pero es que también contamos con el concurso de los 71 municipios turísticos que tenemos declarados en la Comunidad Valenciana y que engloban un porcentaje muy importante del total de las de la comercialización de estancias que se hace en este tipo de viviendas.
Incluso hemos obtenido posicionamientos favorables de los operadores turísticos que intermedian en la comercialización de las viviendas.

En este sentido, quisiera hacer un agradecimiento muy especial a todas las personas, especialmente las de mi equipo de la conselleria, que ha sido artífices de este acuerdo y que han participado además en la redacción de la norma.
Todas ellas, todas estas instituciones que he mencionado, han sido capaces de buscar los consensos necesarios para que podamos responder a esta demanda social, porque no nos olvidemos que era una demanda social, con premura y eficacia.

Por tanto, quisiera dejar claro, en primer lugar, que esta norma no se ha hecho desde un despacho de espaldas al sector, sino que se ha desarrollado precisamente con el concurso del mismo.
Esta es la manera de hacer política que tenemos en este gobierno del cambio.

Señorías, vivimos en una comunidad que ha sabido aprovechar su atractivo natural, cultural y gastronómico para convertirse ahora mismo en un destino turístico de referencia.
Prueba de ello es que ya nos han visitado más de 6,7 millones de viajeros internacionales, con un gasto superior o cercano a los seis mil quinientos millones de euros.
A estas alturas a nadie se le escapa que el turismo es uno de los motores de nuestra economía, supone más del 16% del PIB, pero también plantea grandes desafíos que debemos gestionar con la inteligencia y altura de miras.
La palabra gestión, es algo que me han escuchado muchísimas veces, va a ser la palabra clave en la política turística.

Hemos asistido a peligrosos, a la generación de peligrosos mensajes turismofóbicos contrarios a la hospitalidad mediterránea, que siempre nos han caracterizado y que solo buscan la confrontación y un culpable fácil de los problemas estructurales que, por desgracia, tenemos en esta comunidad.
No debemos permitir que el miedo o el rechazo al que viene de fuera se imponga en nuestras calles.
Esto solo conoce un calificativo y es la xenofobia.
Por ello tenemos que recordar que todos llevamos un turista dentro, y que nosotros también nos sumamos a la campaña «Yo también soy turista».

El turismo ha sido la gran conquista de la sociedad moderna, de la clase trabajadora y de la democracia española; ha dejado de ser algo exclusivo de las élites para mejorar la vida de todos nuestros ciudadanos.
Así que, en lugar de demonizar y de disparar a los turistas, debemos esforzarnos por ser un ejemplo de cómo una comunidad puede prosperar en la diversidad aprovechando las oportunidades que el turismo nos ofrece.

Los datos son los que son.
Desde el año 2015 al año 2023, mientras que una parte del Consell generaba un importante odio y aversión contra el turismo y ponía todo tipo de palos en la rueda, la otra permitía que el número de viviendas de uso turístico se incrementara, nada más y nada menos que un 160%, con un crecimiento desordenado, que indudablemente ha generado efectos no deseados.
Y nosotros hemos venido precisamente a ordenar este crecimiento.

La ineficiencia y el desdén del Botànic en esta materia nos llevaba a un escenario que podría haber se hecho realidad si no se estaba empezando a hacer.
Por ello, con este decreto ley llegamos a tiempo para ordenar la oferta de viviendas de uso turístico.

A continuación quisiera resumir las principales medidas contenidas en esta norma que apuntalan la seguridad jurídica, la profesionalidad y la cogestión en esta materia.
Estoy segura que todos ustedes ya conocen por el amplio contenido de noticias que se han generado desde la aprobación por el Consell de este decreto ley, aunque a lo mejor les hemos pillado también de vacaciones y de viaje y no han podido tener ocasión precisamente de tener esta información, con lo cual se lo voy a destacar.

En primer lugar, nosotros hemos ofrecido o para ofrecer una respuesta adecuada lo que hemos tenido que hacer es contar con datos fiables, precisos y actualizados, porque en ocho años ni siquiera fueron capaces de ordenar el registro de viviendas turísticas.
Por ello, hemos establecido una única fecha improrrogable del día 31 de diciembre de 2024 para comunicar la referencia catastral de todas las viviendas de uso turístico que quieran estar autorizadas.
Aquellos que no lo hayan comunicado el 31 de diciembre causarán baja.
Y los datos nos dicen que más del setenta por ciento de las viviendas no habían comunicado nunca su referencia catastral.
Por lo tanto, este es un dato básico.

Además, este decreto diferencia las viviendas de uso turístico de otros alquileres de temporada y lo hace de una manera clara.
Establece que todo alquiler de 10 días o menos se considerará alquiler turístico y, por lo tanto, queda sujeto a la normativa autonómica, mientras que el resto de alquileres, por encima de diez días, nadie puede interpretar que no se pueden hacer sino que quedarán sujetos al régimen que determine la Ley de arrendamientos urbanos.
Con este deslinde temporal de diez días o menos, nos aseguramos de que más del noventa y seis por ciento del total de las operaciones turísticas quedan dentro del marco de la normativa autonómica.

También se prohíbe de manera estricta, y como como ya estaba, pero se incrementan muchísimo las sanciones en alquiler turístico por habitaciones en vivienda.
El señor Baldoví nos pedía que qué le decíamos a estos estudiantes que les habían incrementado el precio de las habitaciones para poder estudiar en la ciudad de Valencia.
Pues mire, esta es una respuesta.
Nosotros vamos a prohibir, está prohibido ya, y vamos a ser tremendamente estrictos con todos aquellos que comercialicen turísticamente habitaciones, de manera que se podrán liberalizar para el uso de estos estudiantes.

Y esto me recuerda, por ejemplo, que a pesar de que se han anunciado por parte del ministro de Consumo, de su partido Sumar, o de la ministra de Vivienda del PSOE, medidas del Gobierno de España frente al alquiler turístico de viviendas, la verdad es que mucho anunciar, mucho ladrar, pero la verdad ¿qué es lo que han hecho?
, ¿qué es lo que han regulado?
Absolutamente nada.
Los únicos que hemos movido ficha hemos sido el Consell, el gobierno de la Comunitat Valenciana.

Posiblemente ayer el presidente del Gobierno también anunció algún tipo de medidas, desde luego sin detallar ninguna de ellas, pero mucho nos tememos que puede ir a lo mejor por prohibir que los turistas en las viviendas vengan con «Lamborghinis», que también podría ser.

Este decreto ley dota de autonomía y refuerza la autonomía de los ayuntamientos para que tengan capacidad de gestión y de decisión en el modelo turístico más adecuado en su territorio.
Nosotros no creemos en las prohibiciones, pero sí pensamos que los ayuntamientos podrán establecer limitaciones proporcionadas, objetivas, claras, inequívocas y desde luego que cuenten con la publicidad necesaria.
Ya sabemos que hay ayuntamientos, muchos de ellos de diferentes signos políticos, que ya han anunciado medidas en este sentido.
Además, seguirá siendo necesario contar con el informe de compatibilidad urbanística, que complementamos con la posibilidad de aportar documentos equivalentes emitidos por una Ecuv.

Una importantísima novedad que incorporamos es la posibilidad de cesión de las competencias de inspección, instrucción, sanción y recaudación a los ayuntamientos que lo soliciten.
Y además tenemos previsto modular el Fondo de cooperación financiera para favorecer aquellos municipios que hayan ejercido esta opción.
Esta medida se pondrá ya en marcha en el año 2025.

Como medida adicional a partir de enero del 2025, una vez que tengamos depurado completamente el registro, vamos a actualizar a todos los ayuntamientos la información de las viviendas de uso turístico que tengan en cada término municipal.
Y cada tres meses mantendremos actualizada toda esta información.

Hay una importante novedad y es que las licencias de uso turístico de las viviendas dejan de ser indefinidas.
Las vamos a someter, ya están sometidas, a una validez máxima de cinco años, de manera que cada cinco años se puedan actualizar en función de las modificaciones que se hayan podido hacer en los ayuntamientos o en las comunidades de propietarios.
Para la licencia de uso turístico de una vivienda utilizaremos el modelo de declaración responsable y, obviamente, haremos un control exhaustivo de que las declaraciones responsables son completamente correctas.
En estas declaraciones, responsables contemplaremos elementos tan importantes como este informe de compatibilidad urbanística que refería, la referencia catastral, la cédula habitabilidad, actualizada, seguros de responsabilidad civil, licencias o autorizaciones sanitarias o ambientales, cumplimiento de las obligaciones tributarias de seguridad social, incluyendo —muy importante— la aplicación del convenio colectivo de referencia al personal contratado para prestar estos servicios, un certificado energético o, en el caso de inmuebles destinados en principio a uso terciario, como el caso de locales comerciales, exigiremos un certificado de que se cumplen las condiciones mínimas de habitabilidad.
Esto era un agujero que encontramos en la legislación anterior que había dado lugar a un infra producto turístico en los locales.

Otra de las novedades tremendamente importantes, y que además la sociedad ha aceptado con muchísimo interés, es la necesidad de aportar el certificado de que los estatutos de la comunidad de propietarios no prohíben expresamente la existencia de viviendas de uso turístico y, desde luego, también es importante las medidas contra la especulación urbanística.
Antes está esta licencia sine die indefinida que se daba hacía que se pusieran en el mercado, a la venta, viviendas que podían ver incrementado su precio hasta en cien mil euros por disponer de esta licencia de uso turístico.

Nosotros terminamos precisamente con esa medida de especulación.
En caso de venta o transmisión de la propiedad se pierde la licencia y el nuevo propietario tendrá que gestionar una nueva desde el inicio, sea cual sea la fecha de la autorización concedida.

En materia de seguridad y convivencia también incorporamos importantes novedades, como la posibilidad de establecer un reglamento de régimen interior en cada vivienda, cuyo incumplimiento —y aquí nos referimos directamente a los clientes conflictivos— dé lugar a la terminación del contrato de alojamiento sin derecho a reembolso ni compensación alguna.

Además prohibimos el uso de cajetines o elementos similares en la vía pública o en las áreas comunes de las comunidades de propietarios para la entrega de llaves.
Obligamos a tener un servicio de recepción y validación de la identidad de las personas que se alojen en cada vivienda, se debe cumplir con todas las medidas de seguridad, como está registrado en el sistema de hospederías de la policía y de la Guardia Civil.
Se garantizará una atención 24 horas, una conexión a internet y un servicio muchísimo más profesionalizado.

Como pueden ver, se trata de un decreto-ley que establece medidas proporcionales a los fines percibidos, y, para terminar, quiero remitirme a unas palabras que él hizo un parlamentario precisamente en esa intervención, en mi primera intervención en las Cortes, que antes me refería.
Me dijo textualmente lo siguiente: «Me ha gustado una cuestión, se lo tengo que decir cuando ha hecho referencia al tema de los pisos turísticos.
Estaremos a su lado, de verdad, si aguanta las presiones.
Esto si lo hace usted, estaremos a su lado.
» Estas son palabras del diputado Vicent Marzà antes de su aventura europarlamentaria, y espero que el señor Baldoví y el grupo Compromís mantengan su palabra de estar a nuestro lado, porque a la vista está que hemos sido capaces de aguantar precisamente esas presiones.

El voto en contra…, ahora mismo les pido su voto a favor porque el voto en contra de la convalidación de este decreto ley significará lo siguiente: significará votar en contra de la caducidad de las licencias y volver a un sistema de autorización indiscriminado y sin control, significará votar en contra de que se puedan aplicar restricciones de acuerdos que las comunidades de propietarios puedan adoptar, significará votar en contra de incrementar la seguridad y la calidad con los sistemas para expulsar a clientes conflictivos o de obligar a controlar a todas las personas alojadas en el régimen de seguridad de la policía y de la Guardia Civil.
Significará votar en contra de poner fin a la especulación inmobiliaria, significará votar en contra de la colaboración de los ayuntamientos, muchos de su signo político, para implantar medidas de limitación de las viviendas en sus municipios.
Significará indudablemente votar en contra de la aplicación de los convenios colectivos de hostelería a todo el personal que presta servicios en esta modalidad de alojamiento y significará definitivamente votar en contra del criterio unánime de empresarios, sindicatos, consumidores, usuarios y municipios.

La Comunidad Valenciana, con este decreto-ley se sitúa la vanguardia de las mejores regulaciones de toda España.
Su voto favorable a la convalidación será una medida y una muestra de responsabilidad política en este asunto que tanto les preocupa.

Muchísimas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor vicepresident primer:

Muchas gracias, consellera.
(Veus)

Té la paraula a continuación, per a fer ús del torn a favor, el diputat del Grup Parlamentari Popular, Salvador Aguilella.

Quan vullga.

El senyor Aguilella Ramos:

Sí, bon dia a tots.

El grup Popular votarà a favor de la convalidació de la normativa reguladora de les vivendes d'ús turístic, espere que tots els grups ho facen també de la mateixa forma, i ho farem perquè amb esta nova normativa farà que el turisme siga més sostenible, siga segur, siga equilibrat i assistim a un model de turisme on es mire l'oferta turística i, a més, es done més autonomia als municipis.

Agraïm al consell de Carlos Mazón i, especialment, a vosté, la consellera de Turisme, el treball realitzat per a alinear tota esta normativa amb la Unió Europea i regular l'ús turístic dels habitatges, promovent un turisme, com he dit, sostenible i equilibrat.

I també volem destacar l'esforç per millorar l'oferta turística de la Comunitat Valenciana en termes de sostenibilitat mediambiental, així com millorar l'impacte econòmic i social del mateix.
Aquesta norma regula i millora la regulació de l'activitat de les vivendes d'ús turístic, proporcionant —i açò és molt important— una major seguretat, tant als propietaris com als gestors, als usuaris turístics i als ciutadans en general.
Les vivendes d'ús turístic que comencem amb la normativa vigent són una peça clau del model turístic que volem a la Comunitat Valenciana.
La combinació de l'oferta integrada amb hotels, càmpings i altres establiments, s'enriquix sempre que amb estes vivendes, sempre que una normativa adequada equilibre aquesta activitat amb la resta del sector.

L'objectiu d'esta normativa no és eliminar vivendes turístiques ni limitar la llibertat dels propietaris, sinó assegurar que totes estiguen, totes, al mercat, facilitant la convivència amb residents i l'activitat turística.

Agraïm l'intens treball de la conselleria, especialment en la forma amb què s'ha portat a terme: amb participació, amb diàleg, amb consens, amb tots els sectors implicats, per tal d'ordenar aportar rigor i garantir una gestió segura del mercat dels habitatges d'ús turístic a la Comunitat Valenciana.

Aquest decret llei, com s'ha explicat i com també ve en el mateix expedient que ens han facilitat, té el suport de les associacions d'allotjament, les principals organitzacions sindicals, de les entitats representatives dels consumidors i usuaris, així com dels 71 municipis turístics que tenim en la Comunitat Valenciana.
Com vosté ha dit, este consens i esta forma de governar amb tots els sectors és un dels pilars del govern del canvi que este grup Popular donem suport al nostre Consell.

Voldria destacar diverses qüestions, n'hi han moltes importants, però voldria destacar algunes que ens fan que estiguem totalment a favor d'este decret llei.
Amb este decret llei hi ha més autonomia municipal per a regular les ajudes turístiques.
Ara explicaré un poquet cada un d'ells: augmenta la seguretat de les persones residents, millora la qualitat dels serveis de les vivendes turístiques, evita l'especulació i s'endurixen les sancions, i augmenta la inspecció perquè tots, totes les vivendes, estiguem dins de la legalitat.
Amb estos cinc grans conceptes, que són els que milloren fonamentalment esta llei hem de tindre el suport i demane el suport de tots els grups ací representats.
Més autonomia municipal: els ajuntaments poden decidir el model de ciutat que volen i regular les vivendes turístiques.
És importantíssim.
Els ajuntaments podran sol·licitar les competències per a sancionar les infraccions en matèria d'ús turístic i també tindre els ingressos d'eixes sancions.
Ja hem vist en premsa que hi ha ajuntaments que ja han sol·licitat adherir-se a esta llei i poder fer estes funcions que són importantíssimes.

Augmenta —important per a tots els ciutadans de la Comunitat Valenciana— la seguretat de les persones residents oferint un servei de recepció obligatori, l'obligació d'identificar els usuaris que s'allotgen en les vivendes turístiques, la possibilitat de poder desallotjar-los en cas d'incompliment de les normes sense dret a cap tipus de reemborsament.
Mesures com les que ha comentat, perquè es lliuren les claus als turistes (inintel·ligible) … que no es puguen lliurar mitjançant caixetes situades en la via pública, que està demostrat que això augmenta la inseguretat dels residents.

Són mesures importantíssimes que afecten positivament a tots els ciutadans de la Comunitat Valenciana.
Però també és important, com he dit, millora la qualitat del servei de les vivendes turístiques, millora la qualitat del turisme en la Comunitat Valenciana, complint la normativa d'habitabilitat tots, millorant, ficant més qüestions que han de complir perquè eixe turisme siga de qualitat i fent que totes les vivendes puguen estar dins del sistema i aquelles que no estiguen, s'incrementen les sancions per a elles.

Importantíssim: cinc anys, cada cinc anys renovem, mirem si complim, mirem si s'adaptem a les novetats del turisme i no la tenim per a sempre i que, a més, creava…, i que també es importantíssim que esta normativa evite l'especulació.
No pot ser que algú tinguera des de fa anys una llicència i que eixa llicència fera que el preu especulatiu de les vivendes, de totes, pujara per esta qüestió.
És tan fàcil com renovar la llicència cada cinc anys o renovar la llicència quan hi ha una transmissió de titularitat de la propietat de la vivenda, que s'ha tornar a començar un nou expedient per a poder tindre la llicència.

Important, per últim: s'endurixen les sancions i augmenta la inspecció en eixa col·laboració que van a poder tindre en tots els ajuntaments, que segur que entre tots, perquè a més van a poder tindre la recaptació, i també els interessa regular-ho.

Sancions més severes per infraccions comeses en l'àmbit de les vivendes turístiques.
Esta era una necessitat que s'havia de ficar damunt la taula i que en este reglament, este decret llei, perdó, es prosseguix per això.

Torne a repetir, demane el vot favorable, per molts motius i espere que el de tots els grups.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor vicepresident primer:

Moltes gràcies, senyor diputat.

Té la paraula, a continuació, per a exercir el torn en contra, en nom del Grup Parlamentari Socialista, la diputada Maite García.

Quan vosté vullga.

La senyora García Madrid:

Gracias, presidente.

Consellera, buenos días.

Espero que hayan disfrutado del verano en la medida de lo posible.
Miren, hoy, 5 de septiembre de 2024, tras un agosto «movidito» turísticamente, nos encontramos ante el siguiente dilema de cara a la regulación de las viviendas turísticas o lo que es lo mismo, como no morir de éxito en el turismo sin que se rompa la convivencia con la ciudadanía.

Pero, miren, ya empezamos mal, empezamos mal porque partimos de lo siguiente: ustedes dicen que se ha seguido el procedimiento establecido y que se han emitido los informes preceptivos de la Abogacía de la Generalitat y de la Conselleria de Hacienda, pero lo que no dicen es que esos informes ponen reparos a este documento.
Y el primer ejemplo lo tiene con una contradicción que la propia Abogacía de la Generalitat ya le indica en su informe, y es que el instrumento que están utilizando no es el adecuado.
A eso le sumamos el informe de economía que le advierte de que pueden estar incumpliendo la legislación europea.

En fin, que digamos que este decreto que pretenden convalidar ahora, pues no cuenta con todos los beneplácitos técnicos que debería.

Una segunda cuestión: han tardado prácticamente un año, desde el 28 de septiembre que ha dicho usted anteriormente, en traer este documento aquí hoy.
Es un documento que, a nuestro criterio, pensamos que llega tarde.
Un documento que tiene como objetivo la regulación de las viviendas turísticas, pero que desconocemos —ustedes han dicho que han consultado—, pero yo que estoy en un ayuntamiento, a mi ayuntamiento no le han consultado, no le han consultado.
Vinieron a una reunión informativa, pero consulta, no.

Porque los ayuntamientos somos los principales afectados de este decreto, señora consellera, señor Aguilella; y es que lo tenían muy fácil: únicamente tenían que coger todo el trabajo que ha venido realizándose en el Botànic, que ya recogía todo el tema de los informes de la compatibilidad turística y que los ayuntamientos son los que, desde que su planeamiento, tienen la capacidad para decidir a través de su plan general y de su ordenamiento lo que quieren en su pueblo en cuanto a las viviendas turísticas, y ustedes cogían ese planteamiento que ya existía y seguir desarrollándolo.
Era sencillo, no tenía demasiadas complicaciones.

Pero en lugar de eso, a nuestro criterio, lo que pensamos que es que ustedes lo han empeorado, porque las aportaciones hechas no vienen a solucionar el problema de base, no vienen a solucionar el problema, sino posiblemente vienen acrecentarlo.

Es cierto que estamos en un momento delicado en cuanto a la cantidad de solicitudes, las cuales se han disparado durante el último año, es que su primer año de gobierno, señora Montes, y que la responsabilidad de gestionar la tienen ustedes, la tienen ustedes hace ya un año y el Consell, pues, las responsabilidades, las elude, eso sí, a los ayuntamientos se lo arreglan así como manu militari, ¿no?
, esto lo digo yo y aquí es como cerramos la cuestión.

Pero es que voy más allá, para combatir esta avalancha no es suficiente con lo que ahora nos plantean.
Hacen falta muchas otras medidas, pero ninguna pasa por hacer lo que han hecho ustedes, como por ejemplo recortar los presupuestos destinados a la lucha contra el intrusismo, porque eso también va en detrimento del control de las viviendas turísticas ilegales.

Llevamos por ahora deficiencias técnicas y recorte de presupuesto.
Mal camino.
Eso sí, ahora que lo van a aprobar, ahora quieren informar de los detalles del decreto.
Y le pregunto ¿por qué no han hecho esto antes?
¿Por qué no nos han informado antes?
Es un decreto que tiene luces y que tiene sombras; las luces, pues, las que vienen del anterior gobierno y las sombras me las van a tener que responder ahora con cuatro preguntas.
¿Si este decreto es tan importante por qué han tardado tanto tiempo en presentarlo?
¿No cree que la vía ordinaria del debate habría sido la más democrática y transparente en la que los ayuntamientos también hubiéramos podido tener voz?
¿Por qué hicieron caso omiso a las recomendaciones de la Abogacía de la Generalitat?
Y si para la conselleria el turismo siempre ha sido un tema de estado ¿por qué no ha consultado ni una sola coma de este decreto al principal partido de la oposición?

Ustedes conocen perfectamente el trabajo que se realizó en el gobierno anterior del Partido Socialista para sacar adelante la ley de turismo, de ocio y de hospitalidad y el esfuerzo que se hizo en cuanto al consenso que se llevó a cabo con todos los agentes implicados.
Y en este gobierno eso le digo que lo echamos en falta.

El gran aumento de peticiones, unido a la falta de control y a la inspección y a la falta de vivienda, está suponiendo un grave problema para la ciudadanía y que ustedes ni pueden, ni deben eludir.
¿Sabe usted lo que cuesta a los ayuntamientos sacar las plazas para la inspección?
¿Sabe eso lo costoso que es?
¿Sabe usted que precisamente en la mayoría de los ayuntamientos no tenemos policías o agentes suficientes para poder destinar efectivos a esa inspección que ustedes hacen que recaiga sobre nosotros?
¿Cómo piensan ustedes que vamos a poder realizar esta labor de inspección y aplicar todas las sanciones que se recogen en este proyecto de ley?

Mire, todo el carácter de urgencia que usted plantea para justificar este decreto, pues se volatiliza.
No es viable, no es viable la urgencia y lo que están haciendo es echar balones fuera y eludir responsabilidades.
La vía de urgencia significa menos transparencia, significa un debate reducido y significa poca consulta, sobre todo a los responsables en su mayor medida de este decreto.

Y, mire, ya le digo yo, yo no soy visionaria, no tengo esa virtud, pero puedo intuir cómo va a acabar todo esto: ustedes echándole la culpa, que ya lo ha hecho en parte de su exposición, al Gobierno de España y los ayuntamientos suspendiendo licencias, porque no tienen otra solución de momento.

Como comprenderá el PSPV no puede dejar al municipalismo abandonado.
Este decreto no soluciona el problema, no presenta medidas reales y efectivas para limitar la aparición de nuevas viviendas turísticas y actuar contra los alquileres ilegales y se desentiende de la responsabilidad de inspeccionar y le pasa usted la pelota a los ayuntamientos.
Y, ante ese panorama, comprenderá usted que nuestra posición va a ser en contra.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor vicepresident primer:

Gracias, señora diputada.

Tiene la palabra para réplica el ilustre diputado señor Aguilella.

El senyor Aguilella Ramos:

Lamente la posició del Partit Socialista moltíssim, a més perquè han pujat ací sense fer ni una sola proposta, ni una, ni una ni mitja.
Van estar huit anys en el govern, van aplicar una normativa que no va donar solució al problema.
El problema ve heretat de la seua època ja, quan van augmentar en un 160% el nombre de pisos turístics legalitzats, no sabem la quantitat, des de l'any 2015…

El senyor vicepresident primer:

Guarden silencio, por favor.

El senyor Aguilella Ramos:

… i venen ací sense arguments, sense cap argument, i vaig a intentar contestar algú, perquè ha fet tantes preguntes… Propostes no n'ha fet ni una, ni una, no ha dit açò seria millor i ho hem fet d'altra forma, no, ni una.

Parlant de l'informe d'advocacia.
L'informe de l'advocacia, el que fa sobretot és justificar i donar per bo la celeritat en la qual s'ha fet este projecte, este decret llei, perquè n'hi ha un problema, un problema, no de l'últim any, un problema dels últims huit anys o nou anys en esta Comunitat Valenciana que no s'havia aplicat cap norma que el podia durar endavant.

Diu que arriba tard després d'un any.
Bo, este arribarà no sé si després d'any és tard o és prompte.
Ha sigut quan s'ha fet tot el treball de consens amb tots els sectors.
Clar, van al seu ajuntament i vostés diu que van a informar, doncs, van a anar a parlar amb vostés i si no va dir res, és perquè no va voler.

Reconeix la reunió, però diu que no va a haver cap consulta, que va ser informativa.
Bo, les reunions són per a què parlen les dues bandes.
Si no van parlar… Jo no ho sé, no vaig estar en eixa reunió.
Però eixos són els seus arguments, dèbils arguments, sense cap tipus d'argument.

Ha arribat a dir que era senzill solucionar este problema.
Però propostes cap, en huit anys incapaços.
El problema augmentant.

I diu que eludisc responsabilitats, perquè les passe als ajuntaments.
Mire, als ajuntaments, els passe, que puguen decidir ells, que tinguen autonomia per a decidir.
Diu que, clar, en la llei seua no podien.
Ara sí que poden.
Als ajuntaments, se'ls diu que poden col·laborar i si col·laboren tindran ingressos, ingressos per les sancions, que abans no els tenien, i també tindran ingressos del Fons de Compensació Turística, que ho acaba de dir la consellera.

Sabem que vostés tenien convenis amb molts ajuntaments turístics, convenis, el de Valencià, el de Benidorm, el de Calp, el de Benicàssim, tots, al voltant de tota la Comunitat Valenciana, convenis per a què feren la inspecció amb la seua policia.
Són eixos els ajuntaments, no sé si el seu, però en molts la Generalitat del PSOE i Compromís tenia eixos convenis i ells havien de fer la inspecció.
Sap que tenen a canvi?
Res.
Ni autonomia per a decidir, ni poder recaptar les sancions, ni poder fer absolutament res amb el Fons de Cooperació Turístic, que reconeixerà eixos nous fons i tindrà més ingressos.

Eixe és el seu model.
I el seu model ens ha portat a esta situació, que hi ha un problema, que l'informe de l'advocacia diu que hi ha un problema i que cal enfrontar-lo urgentment, ho diu l'informe.
I que per això diu que el decret llei és una bona forma de dur endavant esta proposta.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor vicepresident primer:

Moltes gràcies, senyor Aguilella.

Per a fer ús del torn de rèplica, té la paraula la diputada senyora García.

La senyora García Madrid:

Gracias, presidente.

Mira, señor Aguillera, yo voy a empezar diciéndole una cosa.
Reléase la ley, reléase la ley de ocio y de hospitalidad, porque muchas de las cosas que usted dice que no están en esa ley ya estaban, ya estaban aprobadas y estaban en marcha.
Por lo tanto, no venga usted aquí a darnos lecciones, porque no se las voy a aceptar.

Miren, vengan aquí a vender este proyecto como lo vendan.
Está claro que cuando se han puesto a redactar este decreto, pues no han tenido en cuenta en absoluto lo que significa gestionar un municipio.
Y yo se lo digo, porque estamos gestionando municipios y yo sé las dificultades que tenemos en los municipios para sacar adelante cualquier proyecto.

Ustedes dicen que han consultado a los ayuntamientos.
Ya le digo yo que no han consultado a los ayuntamientos.
Ustedes hicieron una reunión informativa, una reunión informativa, cuando ya tenían el decreto lanzado y con esa reunión informativa los ayuntamientos no han tenido la posibilidad de trabajar sobre este decreto.
Simplemente hemos tenido que aceptar lo que en ese decreto ya venía trabajado.

Si hubieran querido o hubieran sabido solucionar este problema, que no sé qué es lo peor, pues habrían utilizado un tema que es interesante, que también la consellera planteó el 28 de septiembre, que es el tema de la tecnología.
Miren ustedes, la tecnología no está únicamente para utilizarla cuando el señor Mazón se pasa todo el día corriendo y haciéndose videos, esa es la tecnología punta del Partido Popular.
Podrían haber puesto en marcha el sistema de inteligencia turística que les dejó el gobierno del Botànic.

Por tanto, insisto, si ustedes consideran realmente que el tema del turismo y de las viviendas turísticas es tan importante, habrían consultado a la redacción de este decreto, que yo creo que eso no ha sido así, a todas las entidades afectadas, que son los ayuntamientos, a las asociaciones y el tejido empresarial, al principal partido de la oposición… Porque nos han dicho que nosotros no hemos propuesto nada.
Pero si no nos han preguntado, si nadie ha preguntado al Partido Socialista qué opinábamos sobre este decreto ley, si esto se está tramitando por vía de urgencia.
Cómo íbamos a poner solución o propuestas a este proyecto de ley.

Señoría, en política el contenido es muy importante y ya vemos que el de este decreto no es el mejor contenido del mundo, pero las formas en política también lo son y es lo que definan a los políticos.
Y ustedes en este, en este, que se considera un tema de estado, han dejado fuera al PSPV de la ecuación.

Entonces recapitulemos.
Nos piden que convalidemos un decreto que la Abogacía en la Generalitat y el Departamento de Economía no bendicen precisamente, que es un retroceso respecto a la ley del gobierno del Botànic, porque en la práctica facilita la creación de nuevas viviendas turísticas en lugar de poner los medios para evitar su propagación, que carga a los ayuntamientos con un montón de responsabilidades sin que hayamos podido decir ni una palabra al respecto.
Y encima dejan ustedes sin partida presupuestaria a las acciones contra el intrusismo.
Como comprenderán es imposible que votemos a favor.

El senyor vicepresident primer:

Señora García, finalice por favor.

La senyora García Madrid:

Finalizo.

Por lo tanto, les pedimos que vuelvan a la casilla de salida, que se transforme en proyecto de ley y que volvamos a trabajar desde cero en una regulación que mejore la convivencia y el sector turístico y que no pongan parches que supongan un retroceso y solo van a empeorar las cosas.
Reitero el voto en contra.
(Aplaudiments)

El senyor vicepresident primer:

Muy bien.
Muchas gracias.

Té la paraula, a continuació, per a fixació de posició, el diputat David Muñoz en nom del Grup Parlamentari Vox Cortes Valencianas.

El senyor Muñoz Pérez:

Buenos días.
Muchas gracias.

Señorías, el problema del acceso a la vivienda es considerado tradicionalmente como un problema de interés público, pero es evidente que parece que no se ha alcanzado la solución de forma satisfactoria en ningún lugar y mucho menos en España.
En la actualidad se manifiesta una evidente insatisfacción.
La crisis del modelo tradicional, la especialidad en el sentido de la autonomía en las políticas urbanísticas, la consideración más que emergente ya del derecho a la vivienda como un derecho subjetivo; la interferencia en la realización del derecho del aspecto patrimonial.
Y todo esto se ha conformado alrededor de este tema como una verdadera urgencia social que ha evidenciado su importancia con el protagonismo alcanzado dentro de las estadísticas de jóvenes y de acceso a la vivienda.

En este contexto tan complicado las viviendas de uso turístico irrumpen con fuerza en nuestras ciudades, afectando en mayor o menor medida en el precio de la vivienda y en el acceso a la misma.
No podemos obviar que la figura del denominado alquiler temporal con fines vacacionales no es una novedad, ya existía en la regulación de 1964.

Vamos a apoyar en cualquier caso este decreto, ya que, a diferencia de las nefastas políticas que se han llevado a cabo hasta ahora, sobre todo por aquellos que tanto hablaban de la vivienda y que no hacía más que repetir que la urgencia social y la vivienda, la vivienda y la urgencia social, pero no han solucionado nada, puede que esta regulación mejore en cierta medida o facilite la convivencia necesaria entre el derecho de propiedad y la función social de la vivienda.

La historia ofrece con variedad como en todas las culturas el hombre ha cubierto, junto al alimento y el vestido, una necesidad vital que su propia habitación.
La evolución del concepto mismo de persona y del desarrollo familiar y el progreso en la organización social y colectiva ha propiciado que haya irrumpido en el ordenamiento jurídico la idea de vivienda como hábitat característico del ser humano y se han establecido normas y medidas para su satisfacción, llegando a configurarse el disfrute del hábitat humano, es decir de la vivienda, como un derecho de carácter social.
Por tanto, la vivienda cubre una necesidad básica para el hombre, le protege del medio exterior y hace posible su desarrollo personal y familiar.

Hay que hacer especial mención, es merecedor de especial mención, la situación actual de los jóvenes, que no ven garantizado el acceso a la vivienda donde desarrollar su vida personal y familiar, así como la proliferación de las viviendas de uso turístico de forma descontrolada y no regulada, que afecta muy negativamente al sector de la vivienda, como he venido a referirme, elevando los precios de la vivienda, entre otros factores.
Señorías, es vergonzoso que nuestros jóvenes se vean obligados a compartir piso hasta los cuarenta años.

Dicho esto, consideramos que el decreto, este decreto sí cumple con el criterio de extraordinaria y urgente necesidad, es evidente, y desde Vox entendemos que en ningún caso se debería tratar de prohibir los pisos turísticos, como quizá se pretenda, sino, por el contrario, hay que regularlos.
Se propone establecer normas claras que sirvan de base para un buen uso de la actividad de este tipo de pisos; se debe dictar una normativa, como podría ser esta, que siente las bases necesarias sobre pisos turísticos y que se consiga un equilibrio entre propietarios, inquilinos y vecinos.

Consideramos, desde Vox necesaria la regulación ordenada de las viviendas con fines turísticos, con fin de evitar la proliferación descontrolada.
Apostamos por la instauración de títulos habilitantes de carácter temporal para regular la actividad, estableciendo, por ejemplo, la declaración responsable.
Podríamos decir también que…

El senyor vicepresident primer:

Finalice, por favor.

El senyor Muñoz Pérez:

Termino, señor presidente.

Les apoyamos porque han tenido en cuenta la necesidad de asegurar una suficiencia financiera que inicialmente no habían tenido en cuenta y que nosotros lo pusimos en valor, les hicimos saber.

Por tanto, les indico que vamos a apoyar la convalidación de este decreto ley.

El senyor vicepresident primer:

Muy bien, muchas gracias.

Per a fixació de posició, en nom del Grup Parlamentari Compromís, té la paraula la diputada Isaura Navarro.

Quan vosté vullga pot començar.

La senyora Navarro Casillas:

Moltes gràcies.

Bé, jo estic molt sorpresa perquè es veu que la aprovació per unanimitat, de que no es poguera fer la moratòria de pisos turístics en València, segons el diputat del Partit Popular, és il·legal, perquè segons ells abans no es podia, i ara sí que es pot.
Doncs, jo crec que no, abans es podia i ahí no hi ha cap canvi, com en tantes altres coses que vosté ha comentat.
Jo no sé si és que desconeix el tema o no s'ho ha estudiat, perquè veritablement està vosté viatjant fent de turista, però la realitat és que… I tampoc les coses que ha venut la consellera, perquè a mi me pareix increïble que es parle, atenció, d'«oh!
, cada cinc anys es renovarà», no, no es renovarà, es presentarà una declaració responsable de tots els que ja la tenien.
Una declaració responsable, un «escritet» i ja està.
Sí, declaració responsable i punt, i punt.

I després el que ha dit dels estudiants és que ha dit que no es podrà llogar per habitacions.
No, és que abans no es podia llogar ja per habitacions, però és que, a banda, estem parlant, estem parlant, d'una limitació de 10 dies.
És que està limitant, limitant, l'aplicació de la normativa a tots els apartaments turístics que abans ho eren, i ara deixaran de ser-ho per eixa limitació de 10 dies que vosté s'ha inventat i que no se sap d'on ve.

Aleshores, estem davant d'un problema.
El seu decret és un drama, i el millor que podem fer, vol propostes?
, retirar-lo, retirar-lo, o com a mínim tramitar-lo com a projecte de llei perquè intentem arreglar-ho.
Perquè, efectivament, si hi ha un problema habitacional, si n'hi ha una emergència habitacional, necessitem solucions.
I este decret no ho és, este decret és aprofundir en el problema social que vostés, per cert, formen part d'eixe problema defensant tant el turisme oblidant-se de les conseqüències negatives que, efectivament, sí que té el turisme.
Perquè, de fet, quan parlen en l'exposició de motius dels apartaments a soles, veuen com un problema els apartaments il·legals, apartaments il·legals que deixaran de ser-ho en eixa limitació de 10 dies que vosté ha ficat, per cert, i que la inspecció té molt difícil…, sobre la que té molt difícil actuar i controlar.
I això ho sap vosté, perquè m'imagine que haurà parlat amb la inspecció, però no vol escoltar-ho, perquè li agrada més escoltar sempre la patronal.

I jo li parle, li parle a més com a veïna d'un barri que té un problema de massificació turística.
I no és que sigam turismofobis, és que ens estan expulsant del barri.
Jo forme part d'eixe veïnat en perill d'expulsió per les mesures que vosté recolza i que venen a aprofundir-se en este decret.

En un decret que, a més, presenten amb urgència, quina és la urgència?
, protegir els apartaments turístics?
És eixa la urgència o protegir el dret a l'habitatge, el dret al barri, el dret a la ciutat, el dret a la cohesió social, el dret a viure en un barri en el qual convivim, en el qual generem eixa cohesió social, en què ens coneguem els veïns i veïnes i que tingam serveis.
Com per cert, els comerços de proximitat, que vosté va dir que venia a defensar i que s'estan destruint en eixos barris que estan patint la massificació turística com el meu.
Jo, si vol, li convide a passejar pel meu barri i que vega quines són les conseqüències i a parlar amb les entitats en les quals, evidentment, vosté no ha parlat.

Aleshores, després tenim tot un decret en què la gran majoria, per cert, no s'aplicarà no s'aplica, no, perquè tot és d'una normativa, després, les grans excepcions.
És excepció i excepció, i excepció i excepció.
Per què?
, perquè no vol fer mal a ningú de la patronal, no?
Ja està que els interessos que vosté representa, perquè al final el que fan és negoci amb els nostres drets.

Un decret, per cert, en el qual una de les coses que ens crida molt l'atenció és eixe manual perfecte per a transformar baixos en apartaments turístics, eh?
, perquè la fiesta no pare.
 Ho deixen molt claret.
O també les excepcions que poden tindre els apartaments turístics que sí que són obligatòries per a les vivendes.
Això què vol dir?
Doncs que eixos apartaments turístics no seran mai recuperables per a ser vivendes.

Això és el que vosté està generant.
Vosté, amb este decret, està incrementant la problemàtica.
Jo els demane que els retiren o que, com a mínim, es tramite perquè intentem arreglar-ho i es parle veritablement amb el sector afectat i que es tramite com a projecte de llei.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor vicepresident primer:

Moltes gràcies.

Bé, hem finalitzat el debat d'este punt… Sí, ah!
, vol vosté la paraula per a rèplica?
Molt bé.

Té la paraula el diputat senyor Aguilella per a rèplica.

Quan vosté vullga.

El senyor Aguilella Ramos:

En les Illes Balears i en Eivissa, saben que tenen este problema, no?
Ho sap perfectament, no?
Ho haurà vist este estiu, no?
Ho dic perquè ací venen a fer un paper que després fan tot el contrari en la seua vida particular.
Acusen els demés de coses que fan vostés, no fem els demés.

En este decret ve a ficar ordre, sensatesa, diàleg i la veritat a un sector estratègic molt important per a la Comunitat Valenciana que, els torne a repetir, en els huit anys no es va fer i que este problema ja el teníem amb les dades que ja hem donat ací reiteradament.

Vostés no van fer res.
Diuen que… Bé, li diré lo dels ajuntaments, no?
, perquè ara…, i això és aixina i abans no ho era, i pareix que siga al revés.
Els ajuntaments poden sol·licitar les competències voluntàriament, els que vullguen.
M'imagine que ho faran pràcticament tots, no sé si el seu ho farà però m'imagine que els altres 70 sí que ho faran per a poder sancionar, regular, recaptar sancions, poder intervindre en açò.

I sabem per què buscaven vostés, ja buscaven, i ho he explicat abans, ja funcionava aixina col·laboració amb els ajuntaments.
Perquè miren, jo ja no sé el nombre de gent que van col·locar en el sector instrumental el PSPV i Compromís en l'anterior legislatura.
En l'últim any, crec que van ser més de quatre mil, col·locats sense oposició.
No sé els assessors que tenien, que els van multiplicar per tres.
El que sí que sé és que en total tenien onze inspectors turístics en la Comunitat Valenciana, onze.
Es veu que ningun d'eixos quatre mil, ni dels seus assessors ni ningú volia treballar d'inspector turístic, perquè onze.
I per això, en els seus huit anys, es van inspeccionar menys vivendes que en l'últim any del Consell de Carlos Mazón.

I parlen del turisme de vivendes il·legals, però si no tenen inspecció, si no tenen una llei per als ajuntaments tingam les competències o que tingueren ingressos per a poder dur-les endavant.
No tenien inspectors, no feien inspeccions… Bé, són xifres seues, d'inspeccions, tres-centes inspeccions en el 2021, cinc-centes en el 2022.
Ho deia Colomer en les declaracions de les inspeccions que havien fet.
1.
230 en els darrers mesos, són més que totes les que van fer vostés, perquè problema ja tenien, sobretot el 2015 i el 2016 s'ha augmentat estos pisos turístics fora de la legalitat en la Comunitat Valenciana, com a la resta d'Espanya.

Per cert, el Govern d'Espanya, que tampoc sabem res d'ell i que també li hem demanat des del Consell que es faça una sectorial sobre este tema i que ni tan sols ha contestat.
Eixa és la participació, el voler solucionar els problemes que té el seu govern, el del PSOE, sustentat amb els vots de Compromís en el Govern d'Espanya.

Per això els demane, lamente el seu posicionament, lamente moltíssim que en huit anys foren capaços de fer absolutament res i que ho feren tan malament, perquè esta és la situació que tenim, i alabe la decisió del Consell de Carlos Mazón i de Nuria Montes de dur endavant esta legislació i ajudar a tots els veïns de la Comunitat Valenciana.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident primer:

Moltes gràcies, senyor Aguilella.

Per a finalitzar la rèplica, té la paraula la diputada Navarro.

Quan vullga senyora Navarro.

La senyora Navarro Casillas:

Gràcies, president.

Bé, almenys m'ha reconegut que efectivament els ajuntaments ja tenien competències.
Se n'haurà adonat en lo que li he dit de l'ajuntament de València.
També podria reconéixer que el nombre que donen d'inspeccions es referix a totes les inspeccions en l'àmbit turístic i no als apartaments turístics.
Apartaments turístics als quals no els ha caigut ni una sanció, insistisc, per la dificultat que hi ha en eixa tasca.
És impossible saber si es queden deu dies o onze dies perquè no anem a ficar un inspector en la porta de cada apartament turístic.

Aleshores estem partint d'una situació ridícula i absurda.
Necessitem solucions, solucions que no tenen els ajuntaments i que no tenen eixe equip d'inspecció com ja s'ha comenta.
Aleshores estan tirant la pilota als ajuntaments sense donar cap resposta.
Este decret és un problema més, és un problema afegit al que ja patim amb els apartaments turístics.

Aleshores…, i tampoc és la solució, per cert, vidre ací ni que a dir que el Botànic, el Botànic, el Botànic; que vostés porten un any governant i són vostés els que presenten este decret sobre el qual nosaltres estem opinant i este decret és tot el contrari que una solució, és aprofundir en el problema.

I d'altra banda, dir…, perquè esta «excuseta» del Botànic, el Botànic, ja està un poquet desgastada a banda, insistisc, que estem parlant del seu propi decret que no sé si ni tan sols se l'ha mirat, perquè ni ha sigut capaç de contestar a les qüestions que li he plantejat.

Jo…, la veritat és que, en definitiva, nosaltres tenim molt clar que hi ha un problema, portàvem molt de temps demanant eixa moratòria, per exemple, en l'Ajuntament de València, l'estem aprovant en més municipis on tenim majoria, perquè pensem que la solució al problema precisament partix d'eixa moratòria, estudiar la situació i buscar solucions perquè la gent puga accedir a eixa vivenda.

Hi ha municipis on s'ha duplicat el preu del lloguer, per exemple, la ciutat de València.
Hi ha un problema habitacional molt greu i ací, com ja he dit, no tenim respostes, tenim un manual per a fer més apartaments turístics i, a més, molts d'ells perquè no siguen qualificats com a apartaments turístics.
Aleshores, directament, un contracte temporal i ja està.
I la senyora Montes no té problemes, ahí ni s'envia inspecció ni res, perquè ja no és un apartament turístic.
Eixa és la solució que han trobat.

En definitiva, estem davant d'una expulsió accelerada del veïnat en barris com el Marítim i com Ciutat Vella.
Ja dic que jo soc veïna d'eixe barri i soc molt conscient de la problemàtica, és molt visible.

I dir que, per cert, nosaltres defensem el turisme però el turisme ben gestionat i que tinga clar quines són les conseqüències socials.

I en eixe sentit, també defensem, com sempre hem fet, la taxa turística que, per cert, jo vos conte com la meua filla viu amb mi, en el meu barri, i un dia em va dir que per què no cobrem als turistes uns diners per vindre al barri i que estos es reinvertixquen en el mateix barri.
Té tretze anys.
Té més consciència social que tots vostés del Partit Popular.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor vicepresident primer:

Moltes gràcies.

Ara sí que ha finalitzat el debat i la votació ordinària tindrà lloc després de la substanciació del punt quart i no abans de les 14 hores.

Compareixença del conseller de Medi Ambient, Infraestructures i Territori, senyor Vicente Martínez Mus, per a informar sobre la política de prevenció d'incendis forestals, sol·licitada a petició pròpia (RE número 25.
053), a la qual s'acumula la sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís per informar sobre la política de gestió de prevenció d'incendis forestals després que en la darrera reorganització del Consell s'haja eliminat la Direcció General de Prevenció d'Incendis, al temps que el nostre territori es crema amb incendis devastadors (RE número 24.
424) i a la qual s'acumula la sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís per informar sobre per què s'han fixat els deu primers dies d'agost com a període de consulta pública de la modificació de la llei d'espais naturals protegits (RE número 24.
424)

El senyor vicepresident primer:

Passem al punt tres, que és la compareixença del conseller de Medi Ambient, Infraestructures i Territori per a informar sobre la política de prevenció d'incendis forestals, sol·licitada a petició pròpia, (veus) que està acumulada a la sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís, per informar sobre la política de gestió i prevenció d'incendis forestals i també acumulada a una altra sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís, que fa relació al període de consulta pública per la modificació de la Llei d'espais naturals protegits.

Done la paraula al conseller de Medi Ambient, Infraestructures i Territori… Un moment, per favor

Quan vosté vullga, conseller.

El senyor conseller de Medi Ambient, Infraestructures i Territori;

Moltes gràcies, senyor president.

Diputats i diputades, bon dia.

Comparec a petició pròpia en esta Diputació Permanent per a donar compte del treball fet per la conselleria de medi ambient i infraestructures i territori en matèria de prevenció d'incendis.
Una qüestió de gran importància per a la preservació del nostre patrimoni natural i, en definitiva, per al conjunt del nostre territori.

Per al Consell de Carlos Mazón, la prevenció d'incendis és una peça clau i la millor eina per a protegir el nostre patrimoni natural.
Una matèria amb una incidència multidisciplinar que passa per l'agricultura, la ramaderia, l'aigua, la gestió forestal, les emergències o l'educació.

I és que els incendis no sols posen en perill la biodiversitat i els ecosistemes naturals, sinó que suposen una seriosa amenaça per a la seguretat i el benestar de la nostra societat i el nostre desenvolupament econòmic i social.

Senyories, com saben, en l'última remodelació del Consell, les competències en matèria de prevenció d'incendis han estat assignades a la conselleria que tinc l'honor de dirigir i en la qual estem desenvolupant un intens treball.
Perquè parlem d'una qüestió que no mereix ni un segon de pausa.
Per això les nostres línies de gestió se centren en una triple estratègia.
En primer lloc, la coordinació entre departaments, perquè parlem d'una qüestió transversal, com he dit abans, multidisciplinar que afecta el conjunt de la gestió de totes les administracions públiques, no tan sols ni inclús de la Generalitat, sinó d'altres administracions.
Per tant, eixe primer eix seria la coordinació entre els departaments.

En segon, la planificació de mesures per a actuar amb agilitat i la determinació per a prendre les decisions més adequades per tal de minimitzar l'impacte del foc.
No hi ha risc «zero», però posarem tots els mitjans a disposició per a esmortir les conseqüències d'estos sinistres.

El tercer eix dels tres que nomenava és la preparació i defensa del nostre entorn per a consolidar-lo i recuperar-lo en la postemergencia.

En la part que correspon a la coordinació, senyories, la cooperació entre les diferents administracions, amb competències en matèria de prevenció d'incendis és vital per coordinar les accions de la lluita contra el foc.
En este sentit, és important destacar que, des del primer moment, els departaments de Medi Ambient i Interior han mantingut una coordinació i diàleg freqüent i constant per a millorar la gestió en prevenció i extinció d'incendis forestals.
Durant les diferents trobades i reunions que s'han celebrat en estos últims mesos, s'ha analitzat el nou programa de vigilància preventiva i s'ha establert un calendari de reunions tècniques per al seu desplegament.

D'altra banda, ja treballem de forma coordinada en l'actualització del Pla de riscos d'incendis forestals i aprofundim en la cooperació interdepartamental per a totes aquelles qüestions que ens ajuden a implementar totes les parts del procés, les tasques de prevenció, col·laboració amb les emergències o actuacions en la postemergència.

En l'àmbit de la coordinació, també vull traslladar els bons resultats de la col·laboració amb les comunitats fronteres, com és el cas d'Aragó, Castella-la Manxa o Múrcia.
Amb Aragó, la Generalitat va mantenir una trobada de treball a alt nivell en juliol per a coordinar i sumar esforços per a prevenir els incendis i també per a protegir el patrimoni natural de les províncies de Castelló i Teruel; una trobada a la qual van estar present les diputacions provincials, també de les dos províncies de Castelló i Teruel, així com les conselleries de Justícia i Interior, Medi Ambient, Infraestructures i Territori i la Consejería de Medio Ambiente y Turismo del govern d'Aragó.

El treball que estem desenvolupant és vital per a analitzar els riscos que compartim els dos territoris, així com els mitjans i recursos disponibles a cada comunitat autònoma per fer front als incendis forestals, amb especial èmfasi al patrimoni natural comú, com és el cas de la reserva de la biosfera del Valle del Cabriel, la reserva del Alto Turia, els parcs naturals frontereres, com la Tinença de Benifassà, el Penyagolosa o el parc natural de la Puebla de San Miguel, que naix de les estribacions de la serra de Jabalambre en Teruel.

A més d'eixa trobada s'han acordat reunions periòdiques, que continuarem mantenint amb eixa comunitat per tal de conservar el medi natural, per tal de coordinar la lluita contra els incendis o la protecció de l'entorn als municipis de l'interior.

Per altra banda, volguera destacar les accions de cooperació, també com deia, amb la comunitat de Castella-la Manxa, a través del lliurament d'emissores TETRA.
Estos dispositius es connecten a la xarxa de comunicacions digitals d'emergències de la Generalitat —i ha distints observatoris gestionats per la Junta de Castella-la Manxa per facilitar la comunicació entre observatoris forestals limítrofes— i poder fer ús d'informació compartida a les primeres fases de detecció de possibles incendis forestals.
En 2024 s'han repartit un total de 17 d'estes emissores, 8 a observatoris forestals d'Aragó en Teruel i 9 a observatoris de Castella-la Manxa, en Cuenca i Albacete.

En este context i tots les fake news que els van afanyar a llançar i els focs polítics que van voler encendre des de l'oposició, una vegada més vam demostrar amb fets com es fa la política de prevenció.
El 9 d'agost, la resolució de concessió directa de subvencions als ajuntaments a este fons.
Estem parlant de 7,9 milions d'euros en ajudes a 400 municipis de les tres províncies per finançar activitats, obres, serveis i subministraments contemplats en la planificació de la prevenció d'incendis i en els instruments tècnics de gestió autoritzats.
En resum, front a la inacció, la confusió o les notícies falses, la nostra política de coordinació es basa en l'acció, els fets i en la gestió per tindre una vertadera política de prevenció.

Parlava d'un segon bloc dedicat a la planificació i passe a donar compte de les mesures en eixe àmbit.
Per a començar, vull informar-los que les estadístiques de la campanya de 2024, a data 31 d'agost, indiquen que s'han registrat un total de 434 incendis forestals, la majoria d'ells conats, fruit, entenc i vull entendre, que es queden en conats és perquè alguna cosa s'haurà fet ben feta i no apleguen a incendis.
És fonamental, per tant, és part del resultat del treball de prevenció.
I han resultat afectades 1.
353,8 hectàrees.
Des de l'inici de 2024 tan sols l'incendi iniciat a Tàrbena, el 14 d'abril de 2024, ha superat les 500 hectàrees.

Parlem de xifres i balanços, com saben, provisionals amb els quals no podem perdre de vista que la incidència dels incendis forestals fora de la temporada d'estiu és cada vegada més habitual, ja sabem que estem en un context d'extrema sequera i també que és un dels efectes del canvi climàtic.

Per això, vull fer valdre el treball de tot el personal dels cossos i agències que han participat tant en les tasques de prevenció com en les labors d'extinció dels focs que s'han declarat en la Comunitat Valenciana.
També no vull deixar-me els alcaldes i alcaldesses per la seua gran implicació i lleialtat institucional quan el foc, malauradament, aplega als seus termes.
A tots vull expressar el meu sincer agraïment de la Generalitat pel seu esforç col·lectiu.

Des de la Direcció General de Prevenció ens mantenim en alerta i treballant de valent per a seguir protegint el patrimoni natural i a la població dels municipis forestals.
I, en este àmbit, un paper molt important dins d'esta feina de prevenció recau directament sobre els recursos humans disponibles.
I, per a posar un exemple, cal destacar els 264 agents mediambientals, que es queixaven i amb motiu d'haver estat abandonats durant els últims anys i que tenen ara tot el suport de la Generalitat valenciana.
Per això, estem treballant en diverses vies per a recolzar la seua feina.

En desembre de 2023 es van incorporar 25 automòbils a la flota dels vehicles dels agents.
I el decret de simplificació administrativa, eixe que els agrada tan poquet, es dóna suport a les accions d'estos agents, als espais naturals i a la xarxa Natura 2000, també a eixe decret de simplificació administrativa.
A més, en estos últims dies, s'ha aprovat el contracte per a la compra d'equips de protecció individual contra incendis per als agents mediambientals amb una inversió de 300.
000 euros.

Altra de les novetats en les quals estem treballant des de la Direcció General de Prevenció d'Incendis és un programa formatiu destinat als agents mediambientals en matèria de prevenció d'incendis i sobre les causes dels incendis forestals, en este cas en l'Ivaspe.
Necessitem que els nostres recursos estiguen formats per a portar a terme encara millor si cap les seues funcions.

Però és necessari donar un pas més.
Per això els anuncie la nostra intenció d'impulsar un avantprojecte de llei que establisca un cos d'agents mediambientals, un projecte de llei que regule els seus drets i les seues obligacions, que garantisca el subministrament de mitjans personals i materials necessaris i, per damunt de tot, que dignifique la seua professió.
En esta futura norma, el Consell anirà més enllà del que es contempla a la legislació forestal o de caça, complint així una reivindicació que vostès, els anteriors governants, no varen escoltar.

Com saben, esta administració compta també amb el suport de l'empresa pública Vaersa, que ens acompanyen entre altres funcions en les tasques de prevenció.
Vaersa gestiona en estos moments, en estos precisos moments, el servei de vigilància preventiva que s'encarrega de les tasques d'informació i control de les activitats que les persones realitzen en l'entorn forestal, així com la ràpida detecció i informació dels possibles incendis, a més de l'anàlisi, la formació, treballs de manteniment i la gestió de la biomassa, entre altres activitats.
Actualment, l'encàrrec de gestió té una durada bianual amb un pressupost de vora 36 milions d'euros.
S'està treballant ja en el nou encàrrec, donat que l'actual finalitzarà el proper 17 de maig de 2025.

Este servei de Vaersa que comente compta amb 495 persones i 180 vehicles amb la següent distribució: 169 persones als 66 observatoris forestals, 225 persones a les 122 unitats de prevenció d'incendis forestals, 19 persones a les 4 centrals de prevenció d'incendis, 33 persones a les unitats de gestió de la biomassa, 49 persones de recursos d'àmbit autonòmic i estructura de coordinació.

A més, es realitza un exhaustiu seguiment de la meteorologia, elaborant un informe setmanal, i en cas que siga necessari diari, sobretot sobre aquells episodis que puguen suposar, des del punt de vista meteorològic, un risc d'incendi, com és el cas de seguiment dels rajos.

Dins d'este servei cal destacar la Unitat Tècnica d'Anàlisi, UTE 902, que ja assoleix una gran reputació nacional i internacional i que està formada per un equip multidisciplinar que s'encarrega d'anàlisi d'incendis, de meteorologia, seguiment de combustibles, anàlisi de risc d'incendis, cremes prescrites, assistència tècnica o formació i divulgació i projectes europeus.
Totes aquestes actuacions es recullen al sistema integrat de gestió d'incendis forestals a través de la seua web.

Per altra banda, el servei té un equip de persones que s'encarrega de la formació del personal, més de set-centes quaranta hores de formació interna en 2024, i la gestió de voluntariat també oferint a la ciutadania l'oportunitat de participar activa i directament a través d'este servei.

Al llarg del 2024 i fins al 31 d'agost, el servei de vigilància preventiva ha realitzat les següents actuacions: més de dotze mil tres-centes actuacions informatives sobre persones, 1.
379 mesures correctives sobre persones, 492, col·laboracions en detecció d'incendis, 241 controls sobre l'estat dels camins, 4.
866 precintat de paellers, 6.
600 controls de dipòsits d'extinció, 752 seguiments de tronades.
Estes actuacions han fet possible que en la majoria del casos els conats, com deia abans, no apleguen a incendis.
És eixa, precisament, una de les més importants tasques de la prevenció.
I, a més, com a recurs extraordinari, el servei de vigilància preventiva compta amb un helicòpter i un servei de dron.

Fa uns dies vaig poder comprovar des de l'aeròdrom de Viver els treballs de l'aeronau d'este helicòpter, que ha reforçat la vigilància este estiu durant un centenar d'hores en 37 jornades i que des del mes de juny ha realitzat rutes per les demarcacions forestals de la Comunitat Valenciana, així com en els termes municipals amb concentració de persones i terrenys de important valor natural.
Tot i no estar preparada l'aeronau per a l'extinció d'incendis, està disponible també en tasques de coordinació, com poden ser les entrades o eixides de diferents aeronaus durant els treballs d'extinció d'incendis.

Este treball va possibilitar que durant la jornada del 2 d'agost, només en un dia, este recurs detectara quatre focus de fum al nord-est de la província de Castelló, és a dir, quatre incendis evitats.
A més, durant este temps, la disposició de l'helicòpter ha permés l'enviament de material als observatoris de Penyagolosa o de la Muela, els dos a Castelló, per a la instal·lació en instal·lacions meteorològiques de prevenció d'incendis forestals.

Tenim clar que un mitjà com este és necessari, per a això estem preparant ja la licitació del contracte que ens permetrà tornar a disposar de l'helicòpter l'any que ve per continuar en esta tasca de vigilància, que és fonamental i que contribueix d'una manera efectiva a la dissuasió.

Respecte a l'equip de dron que esmentava.
Tenim a través d'un contracte de mitjans de vol per control remot a demanda, segons la situació que es requerisca, demostrant, aixina, doncs, que l'evolució contínua del servei ha d'adaptar-se també i utilitzar les noves tecnologies.

A més, el servei de prevenció d'incendis desenvolupa la gestió de les infraestructures de prevenció, com els 66 observatoris forestals, les 75 estacions meteorològiques automàtiques, els 400 depòsits de la Generalitat per a prevenció i extinció d'incendis forestals, les pistes forestals o les àrees tallafocs.

Les obres que s'han executat entre juliol de 2023 i agost del 2024, és a dir, des que està el mandat el govern del Consell de Carlos Mazón són les següents: 10 nous observatoris, 5 d'ells ja estan en servei, 2.
317 hectàrees de manteniment d'àrees tallafocs, 130 quilòmetres, 130 en 26 quilòmetres, de manteniment de pistes forestals, 81 intervencions de manteniment d'observatoris, 220 intervencions de manteniment de depòsits i 9 depòsits.

Com a novetat d'enguany, la Generalitat ha aplicat un programa pioner en matèria de prevenció i extinció d'incendis utilitzant cent de les nostres estacions de depuració d'aigües residuals per a subministrar l'aigua reutilitzada als dipòsits d'extinció, distribuïts per les nostre muntanyes i, en cas d'emergència, proveint els serveis d'extinció de les autobombes per comptar amb recursos hídrics en moments, com ja saben i coneixen, d'extrema sequera com els actuals.

Des del Consell de Carlos Mazón, conscients que cada gota compta i és valuosa, es varen tramitar les corresponents sol·licituds a les confederacions hidrogràfiques del Xúquer i del Segura D'esta forma, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer es va autoritzar fins a l'1 d'octubre del present any a sumar les depuradores com un instrument més per a la lluita contra el foc, en un context, com dia abans i ja saben, complicat per a reomplir els dipòsits de servicis de l'extinció.
Fins a la data actual s'han retirat 80.
000 litres de la depuradora de l'Alcúdia de Carlet per a estes tasques.

Important menció, vull fer-ho també, mereix l'aprovació del programa de vigilància preventiva en el mes de juliol d'enguany, un programa d'actuació específica en matèria de prevenció d'incendis forestals amb l'objectiu de recollir, coordinar i definir l'operativitat de tots aquells recursos propis de les administracions, així com d'altres entitats que puguen desenvolupar activitats relacionades amb la vigilància preventiva front a incendis forestals en funció dels nivells de preemergència o risc establerts.
Entre altres coses, crea la base de dades meteorològiques, que s'integraran a la xarxa d'estacions meteorològiques dependents de la Direcció General de Prevenció d'Incendis, impulsa un reforç en la coordinació de les comunicacions en matèria de vigilància d'incendis, articula les zones operatives de vigilància, relaciona tots els recursos disponibles de les diferents administracions, entre altres funcions.
Un document molt complet, fruit de molt de treball de coordinació i, com hem assenyalat anteriorment, anem a posar en marxa la seua implementació i realització pràctica.

També vull mencionar i informar la signatura del protocol general d'actuació que va tindre lloc el passat 12 d'abril del 24 entre la Direcció General de Tecnologies de la Informació i les Comunicacions i la Direcció General de Prevenció d'Incendis per a la coordinació i desenvolupament de la millora de la cobertura de la xarxa de comunicacions digitals d'emergència i seguretat, Comdes, i de la xarxa de transport multiservei, RTM, de la Generalitat, i la connectivitat dels observatoris forestals en els sistemes d'informació de la Generalitat.
El protocol contempla diverses fases per a millorar les dades generals de les estacions meteorològiques automàtiques.

A més, per tal de millorar estes comunicacions s'estan millorant amb fibra òptica alguns observatoris i altres amb radioenllaç, així com altres millores, tant d'RTM com de la xarxa TETRA, mitjançant la instal·lació d'antenes i equips de comunicació als observatoris forestals gestionats pel Servei de Prevenció d' Incendis Forestals.

Com saben, les entitats locals amb terrenys forestals en el seu territori han de redactar els plans locals de prevenció d'incendis forestals per als seus respectius termes municipals.
A l'actualitat 515 dels 542 municipis de la comunitat estan obligats a tindre este pla local i des de la Direcció General de Prevenció d'Incendis, estem fent un seguiment perquè els municipis avancen.
D'esta manera, a data 31 d'agost, tenim un 95,34%.
Xifres, al meu parer, prou acceptables, però en les quals continuen treballant perquè apleguen, com més prompte millor, al cent dels municipis.
Tots ells comptaran amb l'ajuda de la direcció general i de tot el personal de la conselleria per aquells detalls que puguen restar per a tindre estos plans al cent en cada un d'ells.

És important també destacar que la Generalitat ha convocat, per als exercicis 2024 i 2025, les ajudes per a l'aplicació de mesures de gestió forestal sostenible en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, que sumen 7 milions d'euros enfront de les ajudes que es van convocar per a 2022 i 2023.
S'han augmentat en estes ajudes en 3,4 milions d'euros més.
La convocatòria la realitza l'Agència Valenciana de Foment i Garantia Agrària, la AVFGA.
En concret, 6 milions d'euros per a la gestió forestal sostenible, per a la millora ambiental, paisatgística i foment dels ecosistemes forestals i un milió per al desenvolupament d'instruments de gestió forestal sostenible.

Com veuen, insistixc en esta multidisciplinarietat i l'acció coordinada de totes les conselleries, estic esmentant mesures i tasques que estan fent distintes conselleries, totes amb el mateix objectiu: per a la prevenció d'incendis.

També les subvencions destinades al control de la vegetació natural, mitjançant l'aprofitament ramader i extensiu de les zones estratègiques lligades a la prevenció d'incendis forestals en l'exercici 2024, que sumen 300.
000 euros, un 33% més que les convocades per vostés, pel Botànic, en 2023.
La ramaderia extensiva també és una ajuda que importantíssima a la prevenció d'incendis.

Quan a les subvencions destinades al voluntariat ambiental de prevenció d'incendis forestals per a l'exercici 2024, que s'han incrementat un 4% respecte des del 2023, aplegant a 494.
000 euros.

Senyories, si és important conscienciar des de ja ben menuts i de totes les administracions que estic mencionant, una més, la Conselleria d'Educació en què col·laborem perquè eixa difusió de la responsabilitat i de la tasca de fer estimar i la voluntat de protegir i cuidar els nostres entorns forestals comença ben prompte.
Per tant, des de la Direcció General de Prevenció d'Incendis estem presents als centres d'ensenyament de primària i secundària.
Junt a la Conselleria d'Educació, ofertem a tots els centres de la Comunitat Valenciana, participar en el projecte interdisciplinar Guardabosc, en les hores lectives durant tot un trimestre, amb una part teòrica i una part pràctica directament en el territori.

Des de la direcció general formem el professorat en un projecte que augmenta en xifres de petició tant de centres de primària com de secundària.
A més, els centres que ja han participat ho tornen a sol·licitat, senyal que els pareix útil i que els interessa, mostrant així la satisfacció que els genera participar.
Van ser 40 centres en 2023 i han sigut ja 50 centres en 2024.
Esperem que eixa progressió continue en esta dinàmica.

Iniciar la prevenció d'incendis forestals a soles té un efecte multiplicador a la societat.
Per això continuarem treballant junt a la Conselleria d'Educació en consolidar i augmentar la presència dels centres d'ensenyament de primària i secundària de la nostra comunitat.

Estem també treballant en poder atraure més fons europeus finalistes dins del marc corresponent a les accions de millora i conservació del medi forestal, Feader-PDR i on per cada 10 euros la Generalitat, com saben, aporta 3,8.

Per la seua implicació directa en esta matèria, vull també destacar que estem abordant una reforma de la normativa forestal de la comunitat per fer una gestió forestal sostenible, en tots els àmbits que comporta la paraula sostenible.
Per este motiu es troba en estudi, com dic, una nova llei forestal valenciana i amb ella es resoldran les inadequacions de la inicial Llei 3/1993, i les diferents modificacions que ha tingut a més d'harmonitzar-se amb la legislació estatal i simplificar-se.
Altra volta simplificar.

D'altra banda, s'ha realitzat també enguany, la consulta pública prèvia a un projecte d'ordre pel qual s'establixen les bases reguladores aplicables al conjunt d'intervencions en matèria forestal, en el marc del pla estratègic de la PAC.
També s'està treballant en una norma tècnica, en una ordre, per la qual s'aproven normes tècniques en matèria de planificació, construcció i manteniment d'infraestructures de prevenció d'incendis forestals i senyalització pròpia, que ha segut enviada al Consell Forestal, i està pendent avançar en els següents tràmits legals, com és, que tocarà ara, la fase d'informació pública.

I acabe en este bloc senyalant la part que correspon a pressupost.
Disposem, en estos moments, d'un grau d'execució que voldria també comentar, com saben, el pressupost —haurien de saber—, el pressupost és per al 2024 total de 34,7 milions d'euros, el grau d'execució que tenim en estos moments, per ser concret, la despesa compromesa ara ja és del 91,8%.
Com poden vore no és pintar una xifra, sinó executar-la i complir-la.

I en el tercer i últim dels blocs, com deia al principi de la meua intervenció, és l'actuació en defensa del territori i la recuperació de l'entorn després de les emergències.
El diagnòstic de la situació i de les zones cremades és el primer pas, analitzar la funcionalitat del sòl i la capacitat de regeneració natural de la vegetació.
Un primer pas que donem amb els mitjans tècnics propis i també de VAERSA.
A més, cal tenir en compte que un mateix incendi afecta de forma diferent a cada zona, depenent dels aspectes com la densitat i la tipologia vegetal, i, fins i tot l'orografia del terreny.
Tenint en compte estos aspectes hem actuat en la recuperació de diferents entorns en el marc del programa de la Comunitat Valenciana Feder 2021-2027.
El Servei d'Ordenació i Gestió Forestals s'encarrega de l'actuació de restauració forestal i ecosistemes forestals, amb la finalitat d'incrementar la protecció i la conservació de la natura, la biodiversitat, les infraestructures verdes, també les zones urbanes, i reduir tota forma de contaminació.
Este programa té com a objectiu protegir i restablir la biodiversitat, promovent les infraestructures ecològiques més resilients enfront de les amenaces, com els incendis forestals, plagues o inundacions, incloent les actuacions de restauració ambiental al llarg termini, amb tractaments de controls, amb tècniques de silvicultura preventiva per a incrementar la capacitat de resposta dels ecosistemes, enfront dels nous incendis.

En este cas hem actuat en projectes de restauració ambiental a l'incendi de 2012 de Xulilla, en projectes de restauració ambiental, a l'incendi de 2012 també de Cortes de Pallás o projectes de restauració ambiental a l'incendi del 2012 d'Andilla.

Així mateix, s'ha sol·licitat ja la redacció de quatre projectes de restauració ambiental als incendis de 2022 a Bejís, Venta del Moro, i Vall d'Ebo.
Una vegada redactats es traurà a licitació la seua execució amb una previsió de pressupost per a 2024 que ha sigut, era i és de 3.
159.
850 euros.

També s'estan realitzant dos projectes en el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, amb l'objectiu de regeneració i millora les zones afectades pels incendis forestals per a incrementar la capacitat de resposta dels ecosistemes enfront de nous incendis.
Projectes de restauració ambiental de les superfícies incendiades en muntanyes d'utilitat pública a la província de València per 2.
978.
000 euros.
Un projecte de restauració ambiental de superfícies incendiades en muntanyes d'utilitat, pública de la província de Castelló, de 3 milions, algo més de tres milions huit-cents tretze mil euros.

I, per últim, referir-me a que el Grup Parlamentari Compromís va sol·licitar també la meua compareixença per a informar de per què es van fixar els 10 primers dies d'agost com a període de consulta pública de la modificació de la Llei d'espais naturals protegits.
Des de la Conselleria de Medi Ambient i Territori no s'ha prefixat ni tampoc fixat cap període de temps especial per a realitzar eixa consulta pública.
Igual ens tenia un dia que un altre.

Com pot comprovar-se en la web de la Generalitat, este conseller, qui els parla, va signar l'escrit per realitzar la consulta prèvia el 26 de juliol del 2024, i es va publicar al diari oficial l'1 d'agost.
Un període d'al·legacions de 10 dies naturals que va finalitzar el dia 10 del mes passat.
I, com saben, la publicació en el butlletí no depén d'esta conselleria, sinó que la unitat administrativa responsable és qui determina els índexs, com i quan.
I a este respecte, ni des de la conselleria, ni, estic segur, des del DOGV, s'ha intentat que la consulta pública es publicara abans o després, ni que fóra en uns dies, precisament especial marcats.

A més, tenint present que el mes d'agost és hàbil a tots els efectes i que la tasca en este sentit tampoc mereixia cap espera, saben les seues, senyories, que eixos dies són tan bons com uns altres.
El motiu de la publicació és complir amb allò establert en la legislació estatal, a efectes de poder incloure esta modificació en l'avantprojecte de llei de mesures del 2025.
Per tant, no cal buscar cinc potes al gat, ni motius on no hi han, perquè no hi ha cap intenció de dificultar la presentació de consideracions, tenint en compte que el butlletí és totalment transparent, públic i, a més, que va a tramitar-se com a modificació dins de la llei de mesures que passarà per esta casa, tindrà tot el debat oportú.
Podria haver-se inclòs en el decret de simplificació i no haguera fet falta la consulta pública i no s'ha volgut fer aixina.
En este cas ha tingut la consulta pública 10 d'agost, com podria haver sigut de juliol, d'abril o de febrer o del mes que haguera calgut.

I, d'altra banda, ja dic, en cas d'incorporar-se al text de la llei de mesures del 2025, doncs, tindran vostés l'oportunitat de debatre, al·legar i dir allò que els parega.

Senyories, per acabar…, els he detallat els objectius, les eines, l'estratègia amb què este Consell s'ocupa i es preocupa de les tasques de prevenció d'incendis forestals.
El fals d'ecologisme, les prohibicions sense lògica, ja han demostrat durant l'etapa del botànic que calia canviar de forma d'actuar en la prevenció d'incendis.

Per això no vull deixar l'ocasió de comparéixer davant d'esta cambra per a oferir-los un gran pacte a tots els grups parlamentaris, perquè esta important matèria quede fora del debat partidista, igual que totes les conselleries, tots els ajuntaments, totes les entitats de la Generalitat, en el seu conjunt, fem front comú en la lluita contra el foc, i jo els convide a sumar-se també a esta causa.
Deixen enrere eixa mala política i siguen constructius a l'hora de presentar propostes que ens ajuden en esta labor i que siguen propositives.

Com a conseller, jo sempre estaré disposat a escoltar les seues aportacions i a tindre-les en compte, però no compten amb mi per a dur endavant estratègies de desgast gratuït o de rinyes infructuoses.
Este no és un discurs, el que he fet jo, en el qual pretenguem traure pit de la situació real que, gràcies a totes els que han treballat durant esta campanya grossa, estem tenint un bon estiu a nivell d'incendis.
Ja dic, no vull traure pit amb això, això pot canviar en qualsevol moment de l'any, però sí que és veritat que alguna cosa haurem fet bé, alguna cosa s'haurà de fer des del punt de vista de la prevenció, per a aconseguir això, que no nostre, tots els que han participat.
Jo ahí m'agradaria que tots estiguérem junts en la mateixa tasca i que mos deixàrem de buscar pelea en un assumpte com este, que saben tots que fan falta totes les mans disponibles i en què també espere les de totes les seues, senyories.

Gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor vicepresident primer:

Moltes gràcies, conseller.

Passem a la intervenció dels grups parlamentaris.
Comencem del menor al major amb el Grup Parlamentari Vox Cortes Valencianas, i en el seu nom l'il·lustre diputat David Muñoz.

Cuando quiera señor diputado.

El senyor Muñoz Pérez:

Gracias, señor presidente.

Señorías.

Señor conseller, bueno de su exposición qué puedo decirle, pues puedo decirle el agradecimiento a que haya continuado con ese golpe de timón, ese cambio de rumbo, esos ciento ochenta grados de cambio de rumbo que se produjo a partir de la entrada del nuevo gobierno el año pasado en la Comunidad Valenciana, y por supuesto, de la intervención del equipo de Vox en la conselleria.
Porque gran parte de las medidas que ha mencionado también fueron ya anunciadas, son heredadas de la conselleria gestionada por Vox y fueron anunciadas por la consellera anterior en pleno y en comisión.
Por tanto, esa continuidad es de agradecer dado que, bueno, pues parece, parece aparentemente, por lo menos aparentemente, que puede ser que esté dando buenos resultados frente a, por ejemplo, las 152.
771 hectáreas que se quemaron en el año 2022.
Por poner un ejemplo.

En cualquier caso, la cifra 0 de incendios consideramos que es una utopía y que a todos nos gustaría, todos desearíamos que eso no se produjera.
Y, por otro lado, hay que tener en cuenta que también hay un cierto porcentaje de incendios que se producen y que todos podemos considerar que como se llama incendios a algo negativo, pero sin embargo cierta combustión se produce de manera beneficiosa en cierto modo siempre y cuando, bueno, pues se dan las circunstancias para ello.

Insisto que, de la intervención, también agradezco mucho que no haya sido una intervención en la que se haya estado diciendo repetidas veces cambio climático, cambio climático, cambio climático, cambio climático, porque el cambio climático del cambio climático hace que el cambio climático… Que es lo que se venía diciendo hasta ahora.
Y la nefasta intervención del cambio climático en los incendios forestales.
Y, sobre todo teniendo en cuenta que, de las propias cifras, que son públicas y que todos conocemos, el 24% de la superficie quemada es responsabilidad de pirómanos y el 68% de la superficie quemada es consecuencia directa de negligencias humanas.
¿Vale?
Por lo tanto, el 92% del total de la superficie quemada por incendios forestales, aquí en la Comunidad Valenciana en el año 2024, pues directamente se debe a la acción del hombre, según los datos que vienen publicados, a la acción del hombre.

Si queremos hacer una correlación desde la pura lógica, la pura lógica sencilla entre las condiciones climáticas, o sea lo que es el llamado cambio climático y los incendios forestales, por pura lógica, después de lo que acabo de decir, tenemos que entender que el cambio climático produce pirómanos y negligentes; no incendios, pirómanos y negligentes.
Porque tenemos en cuenta que el 92% del total la superficie quemada se debe a esto.

Bien, por fin, se continúa, se ha dado un cambio y se continúa hacia la sana lógica y hacia el sentido común, es decir, tomar medidas, adoptar medidas, muchas de las que ha anunciado son medidas que, efectivamente, consideramos que sí van a favorecer la prevención de incendios.
Y, sí consideramos que, además, hay que tener en cuenta que esto no son medidas que se tengan que estudiar a corto plazo, sino que, evidentemente, tendremos que ver la evolución durante los próximos años a ver cómo ha evolucionado, si realmente se han llevado a cabo como se pretendía que se llevaran a cabo y qué eficacia tienen.

En cualquier caso, seguimos sin entender y no entendemos, desde mi grupo parlamentario, que extinción y prevención de incendios no estén en la misma conselleria, porque facilita, ayuda simplemente, por la ayuda a la coordinación entre ambas materias, porque entendemos que ambas materias deben estar perfectamente coordinadas.
Y por ello consideramos que no debería separarse la prevención de la extinción deberían estar lo más cerca posible, digamos, si se puede decir así.

No olvidamos incendios que se han producido en años anteriores y que, evidentemente, nos han llevado a preocuparnos a todos.
Y consideramos que, efectivamente, los que ahora forman parte de los grupos de la oposición también seriamente tienen en cuenta esto, es decir todo lo que acabo de mencionar y la gestión del Botánico no es una crítica desde el punto de vista de la minusvaloración, de que ellos tengan presente que lo que quieren también es acabar con los incendios.
Simplemente consideramos que enfocan mal la forma de dar solución al problema de los incendios.

Por eso creemos y felicitamos al nuevo conseller que haya tenido en cuenta todas aquellas medidas que ya se empezaron a prever, aparte de otras que también evidentemente se vayan a tomar por parte de su conselleria.
Le agradecemos su intervención y simplemente, bueno, pues quedamos a la expectativa de ver si, efectivamente, se adoptan todas estas medidas en los próximos tiempos, en los próximos meses y de ver las consecuencias de la adopción de esas medidas y hasta donde se van a alcanzar.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident primer:

Muchas gracias, señor Muñoz.

Té la paraula a continuació la diputada Paula Espinosa en nom del Grup Parlamentari Compromís.

La senyora Espinosa Giménez:

Moltes gràcies.

Primer de tot, vull donar-li la benvinguda a esta cambra com a conseller.
Espere que vosté, junt a tot el personal de la conselleria, facen un bon treball, perquè això significarà també que repercutirà positivament el conjunt del nostre territori.
No el conec i em permetrà que li comente que, en canvi, li he trobat a faltar.
De fet, diria que molta gent del nostre territori li ha trobat a faltar.

El PP tenia l'oportunitat de demostrar, ara que ja no governen amb Vox, que són diferents, que són una altra cosa; tenien l'oportunitat de demostrar que ara no són ni negacionistes del canvi climàtic, ni que neguen l'evidència científica i que, per fi, farien un altre tipus de política.
Però, a la vista de la seua fulla de ruta, jo comence a qüestionar-me directament si vostés és que no creuen en els incendis.

També em pregunte després d'escoltar-lo, i no és una crítica de la seua llarga i extensa intervenció, jo em pregunte: què haguera passat de no haver tingut una Direcció General de Prevenció d'Incendis?
On s'hagueren quedat totes estes qüestions que vosté ha detallat?

Amb esta compareixença, el que volem saber és en què estava pensant el govern de Mazón quan en plena onada de calor en el nostre territori, quan les temperatures arribaven fins als 40 graus centígrads, vostés decidiren esborrar de la Direcció General de Prevenció d'Incendis de la conselleria.
El que volem saber és que en què estaven pesant vostés i el govern de Mazón, quan en plena alerta roja per incendis i just després que es va activar en una sèrie d'incendis forestals importants a les comarques de la Costera i de la Vall d'Albaida, vostés decidiren que la Direcció General de Prevenció d'Incendis es podia diluir de les competències en matèria de prevenció, sense tindre una direcció estratègica clara.
El que volem saber és en què estava pensant el govern de Mazón, quan el 30 de juliol, quan encara estaven enceses en flames l'incendi de Benasau, vostés decidiren mirar cap a un altre costat, miraren cap al seu melic i el que trobàrem la societat valenciana va ser que vostés estaven reorganitzant un govern sense tindre en compte la prevenció d'incendis.

Això és el que nosaltres considerem que sembla que per a vostés els incendis són una qüestió imaginària.
I el que és pitjor de tot, utilitzaren les vacances d'estiu per fer tot açò, per passar supose més desapercebuts i per fer o pensar-se que nosaltres no anàvem a enterar-mos d'esta qüestió.

En eixa mateixa línia, vostés també, efectivament, tingueren la idea, la gran idea, de traure a consulta pública la modificació legislativa de la Llei d'espais naturals protegits, on donaren només 10 dies, 10 dies en el mes d'agost, per traure a consulta pública una modificació legislativa tan rellevant com és la de la protecció dels espais naturals.
Jo em pregunte: què és el que volen?
¿Potser volen devaluar la protecció dels espais naturals desprotegint la seua àrea de protecció d'impactes?
Què és el que pretenen fer?
Donar carta blanca per a permetre en l'àmbit de la influència dels parcs naturals la instal·lació, per exemple, de generació elèctrica fotovoltaica?

Ja sabem que vostés no creuen en el canvi climàtic o, si ho fan, els dóna una espècie de mandra haver de parlar i haver de treballar en estos aspectes.
D'ahí la seua manera de fer política.
Val a dir, que nosaltres ja ho sabíem, tenim el precedent de quan estaven treballant en coalició i en amistat, i continua, amb Vox, el precedent i la ineficiència prèvia demostrades en la conselleria de Justícia i d'Interior, tampoc és que fóra un secret.
Recordem convocatòries, com és el fons municipal de prevenció d'incendis, sense resoldre en temps i en forma, retallades en el pressupost d'extinció i també de prevenció, que han donat lloc que hi hagen ajuntaments, que en alguns casos les ajudes a la prevenció hagen disminuït en un 30%.
I tantes i tantes altres coses.

Mire, per si al company de Vox no li queda suficientment clar la importància que té la prevenció, i encara que a vostés no els agrada estos temes, jo crec que és important dir que sí que vivim en un moment crític marcat per l'emergència climàtica; vivim en un moment d'alerta constant dels incendis forestals i patim una gran sequera.

Els recordem que vostés criticaren, i ara parle del Partit Popular sense parar, la feina feta pel Botànic, inclús feien crítica, dia sí i dia també, de com era possible que la prevenció d'incendis estiguera en medi ambient.
Però precisament va ser el Botànic qui va generar una vertadera estructura sobre la prevenció forestal.
I en esta gràfica, i m'agradaria que el senyor de Vox la vegera, perquè sí que hi ha números i ja els tenim, en esta gràfica podem comprovar com efectivament la posada en marxa de les polítiques de prevenció d'incendis dóna els seus fruits i estadísticament s'observa com hi ha una línia descendent.
Estes són dades que estan publicades en la Conselleria de Medi Ambient, en la qual vostés estaven fa dos dies en el govern.
I mostra, per tant, la rellevància de dur a terme polítiques de prevenció.

En definitiva, podem incloure que la línia encetada per la prevenció de l'anterior govern va a ser encertada.
Tant és així que ara vostés estan intentant assumir-la com si fóra pròpia.
Jo crec que els hem pillat, però, per favor, per favor, si ens copien per favor, facen-ho bé, feu-ho bé.
El que ens hem trobat amb esta compareixença és que vostés tenen moltes idees i moltes qüestions a fer, i jo estic molt contenta.
Però vosté s'ha oblidat de dir-nos que vostés han sacrificat vora dos milions d'euros en prevenció.
Es vanaglorien de repartir misèria entre ajuntaments, i dic misèria, perquè el fons arriba tard i arriba sense els diners suficients.
Si ens copien, no ens importa, però si ho fan, almenys facen-ho bé.
Les resolucions han d'eixir com a mínim amb quatre mesos d'antelació abans que arribe a l'estiu.
Traure les resolucions de les ajudes al mes d'agost no és bon símptoma.
Els recorde que han d'estar acabats tots els expedients i la justificació per al dia 16 d'octubre.

I aprofite per a donar-li un parell de recomanacions.
Si vostés volen ser creïbles, per favor treballen…

El senyor vicepresident primer:

Finalitze, per favor.

La senyora Espinosa Giménez:

… per favor siguen solvents, per favor no retallen en pressupost de prevenció d'incendis.
Tot això farà que nosaltres pensem que vostés sí que creuen en els incendis.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident primer:

Moltes gràcies, senyoria.

En nom del Grupo Parlamentari Socialista, té la paraula la il·lustre diputada María José Salvador.

La senyora Salvador Rubert:

Gràcies, senyoria.

Bon dia, conseller.
Està molt bé això que la Conselleria d'Obres Públiques torne a la comarca de la Plana Baixa.
El felicite ho he fet en privat, però bé, correspon en el dia de hui també fer-lo públicament i esperant també que vosté comparega per a explicar les línies generals que portarà a terme al llarg d'esta legislatura.

Lamente dir-li que responsabilitats, per cert, que assumix en el marc d'una crisi de govern que va portar a què Vox, els seus socis, abandonaren el Consell, trencaren el govern i, per cert, el Consell més efímer de les últimes dècades.
I este és el motiu, una crisi de govern i les conseqüències extra que açò ha suposat en la gestió, que pareix que se'ls fa bola en tots els àmbits.

Un Consell que no ha arribat ni al primer debat de política general.
Vostés a la primera de canvi…, i el tren ja descarrilat.
Porten un any en un marc del qual, per cert, vostés no s'han apartat.
Ja pensem que vostés han interioritzat, perquè en realitat és un marc compartit, un any de negacionismes, especialment en allò relacionat amb l'Agenda 2030, la lluita contra el canvi climàtic i la corresponent retallada pressupostària que es va fer en la Conselleria de Medi Ambient en l'any 2024, que vostés continuen sense cap problema en plena emergència climàtica.

Vostés, i no és perquè siguen diligents, sinó tot el contrari, i potser siga també per esta crisi del Consell, han hagut de recórrer al mes d'agost a publicar algunes resolucions de les quals ara parlarem i obrir terminis de consulta pública en allò de la «agosticidad» que ja ens sembla greu.
Potser perquè pretenien que ningú s'enterara, potser perquè pretenien que ningú participara, potser perquè en eixe decret simplifica, més bé complica, doncs, encara s'havien deixat alguna cosa per arrasar.

I, clar, parlar d'espais naturals protegits de modificació de consulta pública prèvia i de principis d'agost, la veritat és que és un còctel d'un poc estrany.
Supose que en la línia d'aquell decret que vostés volien eliminar la consulta pública prèvia per a projectes estratègics per raó d'interés públic i que l'Advocacia els va fer un trage i els va dir que no es podien apartar de la legalitat, doncs pretenen, per la via dels fets, passar per desapercebuda eixa consulta pública prèvia que la trauen en agost en la Llei d'espais naturals protegits.
I per què?
Doncs en eixe eufemisme de simplifica el procediment d'aprovació d'instruments d'ordenació i gestió d'espais naturals protegits i espais protegits de la Red Natura 2000, el que volen fer i aixina ho diuen, és eliminar l'avaluació ambiental estratègica prèvia per la porta de darrere i millor si és en agost, perquè ningú s'entere.

Quant a prevenció d'incendis, el primer que li he d'assenyalar, ja que vosté ha tret el pressupost, li he de dir que el primer que van fer és una retallada, en el pressupost de la Direcció General de Prevenció d'Incendis, una retallada de 3,8 milions d'euros respecte al pressupost de 2023.
Retallada a la primera de canvi.

Però és que, a més, en esta direcció general, vostés han retallat 2 milions d'euros del fons municipal per a la prevenció d'incendis i gestió forestal, a més de la retallada, que és un denominador comú que tenen en totes les conselleries i eixa més que qüestionable gestió que estan fent vostés en les seues competències.
És a dir, en d'abril van a iniciar el procediment de concessió provisional d'una subvenció directa ajuntaments amb el Pla local de prevenció d'incendis forestals.
La qüestió és que les despeses que subvencionen seran generades entre l'1 de gener i el 15 d'octubre.
Però, clar, vostés va arribar juliol i encara no havien sigut capaços de publicar la resolució de concessió definitiva.
I si a això li afegim la seua crisi de govern, que Vox ix del Consell i Mazón ha de conformar un nou consell, fer remodelacions, i justament eixos canvis afecten la competència en matèria de prevenció d'incendis que passa Justícia a Medi Ambient, ojo, és més pareix que desapareix la Direcció General de Prevenció d'Incendis en ple mes…, en ple estiu, en alerta roja, i ahí queda el fons per a la prevenció d'ajuntaments, no sabem molt bé on queda i vostés tampoc.

Per tant, eixa direcció general la nomenen en agost i clar, publiquen la resolució definitiva en agost.
I en agost vosté deu saber que és impossible fer molts treballs per les altes temperatures i la prohibició de realitzar certes activitats en funció del nivell de preemergència, per risc precisament d'incendis forestals.
I la resolució definitiva, com ja s'ha dit ací abans, s'haguera hagut de fer quatre mesos almenys abans de l'arribada de l'estiu.

Per cert, 219 municipis de la Comunitat Valenciana esperant que vostés, malgrat la retallada, gestionen, esperant que vostés s'aclarisquen, després de la crisi de govern i sàpiguen i resolguen formalment qui té la competència.
Perquè estava en Justícia, que ha passat a l'exconsellera de Medi Ambient i, de la conselleria de la conselleria de Justícia, passa la competència de prevenció a la consellera de Medi Ambient, que també estan vostés.
Per tant, ja ens explica açò, per què passa.
Jo li introduiré algunes qüestions després.

Entendrà que la millor gestió d'eixe «gobierno de las mejores» que diu Mazón, no, és.
I entendrà que potser seria raonable que vosté es replantejara ampliar els terminis de les despeses subvencionades a les generades fins al 30 de novembre per a donar, ja que vostés no han corregut molt en la resolució definitiva d'esta ajuda…, d'esta subvenció, donar als ajuntaments un poc més de termini perquè puguen fer aquestes actuacions.
Perquè, al final, els ajuntaments de la Comunitat Valenciana no tenen ninguna culpa ni tenen per què assumir la seua nefasta gestió en aquesta matèria.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident primer:

Moltes gràcies, señora Salvador.

Té la paraula a continuació, per part del Grup Parlamentari Popular, el seu diputat José Ramón González de Zárate y Unamuno.

Quan vosté vullga.

El senyor González de Zárate Unamuno:

Buenos días.

Gracias, señor presidente.

Miembros de la Mesa, conseller.

En primer lugar, cambio un poquito el discurso.
Voy a hablar un poquito de lo que se ha dicho.

Cuando gobernábamos con Vox, que estábamos muy bien, no paraban desde la oposición de hablar de que los teníamos que echar y los teníamos que echar, y los teníamos que echar.
Ahora que se han ido solos parece ser que hemos creado una crisis.
Yo no entiendo nada, no tienen ustedes ningún discurso.

Con respecto al presupuesto, también me gustaría destacar una cosa.
Cuando ustedes no ejecutaban absolutamente nada, nosotros, lo ha dicho muy bien el señor conseller, ejecución un 99%.
Es lo que hay que destacar, por mucho que digan que el presupuesto ha bajado.
Si ejecutamos, aunque el presupuesto baje, es lo importante porque el dinero de todos los valencianos se gasta en lo que les interesa a los valencianos.

Y, en tercer lugar, importante.
Espacios naturales protegidos, que se ha hecho en pleno mes de agosto.
Lo ha explicado usted muy bien conseller, pero me gustaría decirles que ¿dónde están las alegaciones de Compromís?
, ¿dónde están las alegaciones del PSOE?
¿Es que han estado ustedes de vacaciones en las viviendas de uso turístico?
Porque no han hecho absolutamente nada.
Por eso lo digo que, cuando chillan, hagan enmiendas, aleguen y, si no hay enmiendas, y si no alegan, por favor, cállense, porque hay asociaciones y ONG que sí que han hecho enmiendas, se han alegado y han trabajado durante el verano, aunque sea del 1 al 10.
Aquí se trabaja y para eso se viene.

Felicitarle, señor conseller.
En primer lugar, porque es la primera vez que viene a Las Cortes, y felicitarle también por el trabajo que está haciendo usted y todo su equipo, un trabajo grande y bueno, grande y bueno.
Se lo digo…, muy bien.

Y yo quiero también felicitar que no… Los incendios yo siempre he dicho que no son de ninguno, son de todos.
Y felicitar a la Comunidad Valenciana porque hemos tenido un verano de estrés hídrico importante, un verano de falta de lluvia, un verano de que nos hemos encontrado mucho trabajo anterior que no se había hecho, muchos bosques, mucho mal cuidado, y lo digo así.
Yo no voy a hablar de «burritos», porque creo que no es el día de hablar de «burritos», que era igual la gran política del Botànic en el tema de prevención de incendios.

Para nosotros la política de Carlos Mazón, en estos momentos, y también, lo digo bien claro, cuando gobernábamos con Vox, es eficacia, eficiencia y, sobre todo, transparencia, coordinación y organización; coordinación y organización con absolutamente todos los sujetos que tienen que ver en el incendio.
Y voy a poner varios ejemplos.

Mire, yo soy de Benidorm, como ustedes bien saben, y aquí tengo compañeros como el alcalde Finestrat o como la concejala de Alfaz del Pi.
Hemos tenido la mala suerte este año de tener tres incendios en nuestras zonas.
Tuvimos, a principios de año, en plenas Navidades, el incendio en Altea, alcalde de Compromís; hemos tenido un incendio más duro en Tàrbena, con un alcalde independiente, hemos tenido un incendio en mi tierra con un alcalde del Partido Popular.
En todos y cada uno de esos incendios he visto coordinación, he visto organización, he visto buen rollo y he visto lo que hace el gobierno de Carlos Mazón: priorizar absolutamente la extinción y la prevención de incendios.

Y lo digo así.
Yo he visto a policías de Finestrat, he visto a policías de Alfaz, he visto cubas de Benidorm, he visto helicópteros y aeroplanos de Castellón y de Valencia, es decir, la prioridad absoluta del gobierno de Carlos Mazón desde que está gobernando es la extinción y la prevención de incendios.

Me gustaría destacar varias cosas.
Los agentes medioambientales, felicitarlos.
Ya era hora que se les tuviera en cuenta, y se lo digo así, ya era hora que se les tuviera en cuenta.
Una de las banderas más importante, señor conseller que han tenido en el Parlamento, Compromís y el Partido Socialista, es que nos habíamos olvidado de los agentes medioambientales y los que se habían olvidado eran los anteriores.
Nosotros lo que hemos hecho es arreglar la situación, formarles, prepararles y ponerles donde tienen que estar: en los incendios y trabajando en la extinción y en la prevención.

Me gustaría hablar de la coordinación y cooperación entre administraciones y también, cómo no, con los cuerpos de seguridad.
Espectacular.
Ayuda a los ayuntamientos con los fondos que hemos hablado.
Dicen: es que ha bajado usted el presupuesto.
No, pero es que lo hemos ejecutado.
Ustedes sacaban ayudas, pero no lo ejecutaban y no se lo daban a los ayuntamientos; no se lo daban a los municipios.
Nosotros se lo damos a los ayuntamientos, se lo damos a los municipios y encima les ayudamos directamente en materias de prevención.

Me gustaría también destacar cosas como… Ha convocado también para el ejercicio 2024-2025 las ayudas para la aplicación de medidas de gestión forestal sostenible en el ámbito territorial de la Comunidad Valenciana, que asciende a 7 millones de euros.
El Botànic, en el 2022-2023, solamente 3.
600.
000.
Es decir, la mitad que ha puesto el Gobierno de Carlos Mazón.

También me gustaría destacar que hemos sacado la subvención ligada a la prevención de incendios destinada al control de la vegetación natural para el 2024, 300.
000 euros.
¿Saben cuánto el Botànic?
200.
000.
También se sube y se gasta.

También destacar el voluntariado ambiental en prevención de incendios: año 2024, aproximadamente cuatrocientos noventa y ocho mil, es decir quinientos mil euros; en el 2023, con el Botànic, con el presupuesto suyo, exactamente 460.
000.

Me gustaría también decir que la Comunidad Valenciana, en estos momentos, en el primer año con Mazón, destina más dinero que los ocho años que tuvo el Botànic en prevención de incendios.

PSOE i Compromís no hagan alarmas donde no las hay, y se lo digo así, a los dos portavoces que han estado hablando, no quieran incendiar, lo que estamos protegiendo entre todos.
Creo que el territorio de la Comunidad Valenciana es de absolutamente todos.
No creen fuegos políticos, este no es el tema donde tenemos que discutir, creo que es el tema donde nos tenemos que unir.
No creen fuegos políticos donde no hay fuegos forestales, donde se están haciendo las cosas bien.

También es importante trabajar en los fondos europeos, y lo ha dicho también el señor conseller.
Cuando anteriormente no se sacaba ni un duro de fondos europeos para la prevención y para la extinción de incendios (inoïble per raons tècniques) … muy importante.

Importante.
El programa de vigilancia preventiva tiene como objeto recoger, coordinar y definir la operatividad de todos los recursos de la administración.
El presupuesto, lo he dicho antes, el grado de ejecución alcanza el 99% por.
Enhorabuena a todos los miembros de la conselleria eso significa un grandísimo trabajo, una ejecución del 99% es prácticamente el 100% y encima estoy seguro de que va a sacar más dinero para seguir trabajando tanto en prevención como en extinción.

Destacamos también la colaboración con el EPSAR por el tema del agua reutilizada, porque nosotros nos lo creemos.
El agua potable es para que las personas bebamos y el agua reutilizada es para que la podamos utilizar para otras cosas como es la prevención y como es sobre todo el tema de la extinción.
Clave para la prevención y extinción de incendios es la firma del protocolo general de actuaciones para la mejora de la red de comunicación en toda la Comunidad Valenciana.

No debemos olvidarnos de los temas de concienciación y formación.
Muy bueno el programa que haces en cada uno, en los colegios e institutos.

El senyor vicepresident primer:

Finalice, señor diputado.

El senyor González de Zárate Unamuno:

Pues acabo ya, y lo digo bien claro: dar la enhorabuena al conseller y a todo su equipo y dar la enhorabuena al gobierno del señor Mazón.
En un tema como es la prevención, como la extinción, como es la protección de nuestro territorio, tenemos que ir todos unidos.
Estamos haciéndolo muy bien, lo he dicho antes como un ejemplo: municipio como Tàrbena, independiente,…

El senyor vicepresident primer:

Gracias, señor González.

El senyor González de Zárate Unamuno:

…o municipios como Altea, de Compromís, y fuimos todos juntos y conseguimos rápidamente apagar esos incendios.
(Aplaudiments)

El senyor vicepresident primer:

Muchas gracias.

Para dar respuesta conjunta, el conseller tiene la palabra por el tiempo máximo que le restaba.
(El vicepresident parla sense micròfon)

Cuando usted quiera, señor conseller.

El senyor conseller de Medi Ambient, Infraestructures i Territori:

O esta taula és xicoteta, o jo porte massa trastos o les dos coses.
(Rialles) No m'aclarixc ací a repartir-me les notes.

El senyor vicepresident primer:

La taula és xicoteta, eh?

El senyor conseller de Medi Ambient, Infraestructures i Territori:

Bé, gràcies president.

Gràcies a tots els portaveus, especialment els que han utilitzat el seu torn per a dir coses constructives.
Òbviament, és especialment d'agrair eixes aportacions i intentaré fer-ho per parts d'acord amb el que han anat dient.

Començava el representant de Vox dient que gran part de les mesures venen de la conselleria anterior.
Efectivament, no tinc cap impediment en reconéixer-ho.
Com he dit al principi de la meua intervenció, esta és una tasca multidisciplinar o està implicat tot el govern valencià i més enllà del que és purament el govern valencià, també els ajuntaments i totes les administracions.
Per tant sí que és veritat, esta direcció general estava enclaustrada en eixa conselleria, però estava també dins d'un govern que ha continuat treballant sense pausa independentment de qui fora el responsable i en quina conselleria estiguera adscrit.

Es preguntava també per què optar per juntar prevenció en la Conselleria de Medi Ambient i separar-la d'extinció.
Torne a repetir la mateixa resposta.
Entenem que és una tasca multidisciplinar.
La Direcció General de Prevenció la principal feina que ha de fer és coordinar tot el que calga per lluitar contra la prevenció d'incendis.
Per a nosaltres en estos moments era fonamental unir-la a la gestió forestal.
La manera més eficaç de previndre incendis, i la direcció general esta és de prevenció d'incendis, és treballar en una gestió forestal eficaç i en tots els àmbits, ho he dit abans, tant a nivell educatiu, com a nivell d'agricultura.
Dur aigua a les granges que estan patint és també una mesura prevenció d'incendis, perquè manté les granges, la ramaderia extensiva i pot mantindre eixa part del territori millor tractada, que si eixa granja acabarà abandonant-se.
Eixa multidisciplinarietat és la que deu de coordinar la Direcció General de Prevenció d'Incendis.
I el fet que siga en una conselleria o en una altra té una importància relativa si funciona com cal.

En les crítiques en general que hem rebut dels portaveus, tant del PSOE, la senyora Salvador… A les dos a les dos les agraïsc la seua benvinguda, també, doncs, ja ho havia fet a nivell personal per la qual cosa doble agraïment.
I, efectivament, a la senyora Espinosa, doncs, no ens coneixem, òbviament, però estic ací, no sé per què em troba a faltar, estic ací donant explicacions en Diputació Permanent.
I la directora general de Prevenció d'Incendis també està allí, la té a la seua disposició per a quan vulga.
Ací estem i ací estarem sempre que ens requerisquen per a donar explicacions o per a col·laborar, on també les esperem, en eixa col·laboració.

També em criticava el no ser molt ràpid en fer coses en el mes d'agost, en l'estiu, a l'hora d'atribuir qui havia de ser la directora general o el director general de prevenció d'incendis i en quina conselleria havia d'instruir-se.
Fa una crítica d'això.
I a la vegada també ens crítica que fem coses en el mes d'agost.
Doncs, s'han fet sense parar cada dia, un dia darrere d'un altre les coses quan calien fer-se i punt.
I l'activitat de prevenció d'incendis no ha parat ni un minut estiguera on estiguera i en la circumstància en què s'estiguera treballant.

Ha dedicat una part de la seua intervenció a debatre amb Vox.
Doncs, vostés debatran entre vostès, eixa part no me toca a mi.
I ha criticat també, com ha fet la representant del PSOE, eixos 2 milions d'euros que diuen que hem rebaixat en ajudes, en les ajudes als ajuntaments, en aportació als ajuntaments.
No hem rebaixat res.
Hem rebaixat exactament, hem dedicat exactament el mateix que es va gastar l'any passat, perquè eixos 2 milions són ajuntaments que no han fet ús d'eixes ajudes i les han tornat i ajuntaments que poden fer una llista fàcil.
Jo tinc ací la de Castelló: l'Alcora, Alcúdia de Veo, Almenara, Altura, Ares del Maestrat, Benafigos, Teresa, Vallibona, Vilafamés, Vila-real, Vinaròs, Viver, Teresa, Vallibona, Vilafamés, Vila-real Vinaròs i Viver, el que he dit, una llista així.
Eixa suma és el que fa als 2 milions que no s'han executat.
Per a què hem de destinar 2 milions que no van a gastar-se?
No s'han utilitzat.
Per tant, la quantitat és exactament la que va fer falta l'any passat, que és la que varen sol·licitar els ajuntaments.

D'altra banda, en general, hem trobat, vàrem trobar el Consell de Carlos Mazón quan vam començar, projectes abandonats en els calaixos, boscos convertits en polvorins i la falta d'una gestió forestal sostenible o, com saben i he dit jo abans també i s'ha recalcat després, l'abandonament, el poc de d'atenció als agents mediambientals són fruits d'una gestió carregada de paraules i xifres pintades en els pressupostos, pressupostos que no que no executaven.

Esmentava la senyora Salvador el pressupost dient, sense concretar quines partides, que havíem reduït el pressupost de prevenció d'incendis.
Jo l'emplace a dir-me en què, però jo li donaré una dada.
Any 2022, però any complet tancat, la partida d'execució pressupostària, 85,88% compromés a 31 d'agost i 45,80% executat.
Si ens anem a la xifra que he donat abans és el 91,08% en l'any 2024.
No es tracta de pintar xifres, es tracta de fer ús dels recursos.

Però així i tot insistisc que no hem fet retallades, ni rebaixa real en els recursos destinats a la prevenció d'incendis.
Malgrat que, torne a repetir, i vull insistir en eixa idea, que la prevenció és multidisciplinar.
Tots els organs de la conselleria que puguen fer alguna cosa per previndre incendis, siga Agricultura, siga Educació, siga Medi Ambient, siga Interior, tots estem obligats a tindre eixa perspectiva sempre, perquè serà quan de veritat serà eficaç el treball de la mateixa direcció general.
En definitiva, és una gestió la que vàrem heretar carregada de paraules i de xifres, com dic, però que no comportaven ni accions, ni fets reals.

Este Consell treballa de valent perquè la comunitat tinga els recursos necessaris en matèria de gestió forestal i el Govern d'Espanya, que ens hauria d'ajudar també en açò, doncs, ni està ni se l'espera i fica els seus ulls sempre als veïns del nord.
Cal centrar-se en els interessos dels valencians, i no en altres pel·lícules.
Ací estem tots conjurats o deuríem d'estar en una labor de prevenció que en estos moments hi ha una direcció general que l'ha de capitanejar, però que és tasca de tots, com he dit abans, amb els ajuntaments.

En l'any de gestió que portem del Consell s'ha impulsat un programa de vigilància.
preventiva, s'han revisat els plans de riscos d'incendis forestals, s'han coordinat amb ajuntaments i comunitats autònomes, com ha dit abans, veïnes per a implementar accions preventives, s'han millorat els equips i els mitjans materials i els agents mediambientals, com també he dit abans, s'han posat en marxa nous programes de prevenció de formació en matèria de prevenció, com també he dit abans.
I estem treballant, com també he dit i repetisc, en un nou encàrrec amb l'empresa pública VAERSA per al servici de vigilància preventiva.
He parlat també abans el protocol amb la DG TIC, en duplicar, com també ja s'ha recalcat, les ajudes de prevenció de l'Agència Valenciana de Foment i Garantia Agrària, duplicar, multiplicar per dos, ficar el doble, augmentar les accions formatives en centres educatius, que també he recordat, i l'impuls, com he dit abans i he anunciat, a l'avantprojecte per dignificar la feina dels agents mediambientals.

He relatat abans, jo crec que he sigut profús fent-ho, totes les accions que s'han fet només en un any de govern.
I recalque, a diferència del que passava abans, este Consell ja té el 91% del pressupost compromés.
Per tant, anem segur a assolir el cent per cent del pressupost, i, si pot ser i fa falta, doncs, inclús alguna cosa més.
No ens convé, no els convé als valencians una política de fang, ni de lluites en este terreny.

En definitiva, són el que hem patit huit anys d'oblit, de l'estancament, de retrocés, i tal vegada per això nosaltres estem on estem, vostés estan on estan; tal vegada, no, segurament.
Per això, nosaltres tenim l'obligació, el compromís i la il·lusió de continuar treballant.

També, tant la representant del PSOE, la senyora Salvador, com la senyora Espinosa de Compromís, han parlat de què hem baixat eixe 20% del pressupost.
Ja els he dit el per què no és una baixada del 20% del pressupost.
Nosaltres hem pressupostat d'acord a les accions que s'han executat realment en 2023.
No té ningun sentit consignar, com es feia habitualment, quantitats que ningú va fer ús d'elles.
Fan falta tots els euros disponibles mentre continuen tenint el tractament que tenim.
Quant a finançament, com sempre, hem de ser escrupolosos amb l'ús dels diners públics, però ara especialment consignar per a gastar no té ningun sentit i el que es fa és arxivar recursos que fan falta a molts llocs.

Pel que correspon a la publicació en el mes d'agost de l'ordre, de les justificacions és que ho diu la llei, els terminis els marca la Llei 3/1993, de 9 de desembre, l'article 83.
diu que els fons disponibles en cada exercici pressupostari finançaran les accions de prevenció d'incendis forestals i de gestió forestal contemplades en els plans aprovats per la conselleria competent executades de l'1 de gener al 15 d'octubre de l'exercici corresponent a la resolució de concessió per la qual es determinen les quanties individualitzades als ajuntaments beneficiaris.
És a dir, és que la llei marca un termini, 15 d'octubre, no podem modificar el termini, no podem canviar-lo.
El que sí podem és el que fem i el que estem ja ficant en pràctica, que és que només amb la factura i el certificat del pagament siga suficient per a justificar.
Però els terminis els posaren vostés en eixa en eixa llei i si no els agraden, proposen els canvis i els estudiarem.
Però nosaltres en esta com en tantes altres coses hem de complir la legislació vigent.

En lloc de, com he ensenyat ja, rebutjar ajudes com estes als ajuntaments, indiquen-los que des del més d'abril ja podien estar treballant amb estes ajudes.
Tota la llista d'ajuntaments, no és casualitat, òbviament, la llista d'ajuntaments que he citat són tots governats per vostés.

Vostés estan exigint una modificació dels terminis, que ja dic que no es pot fer, però en lloc d'això tal vegada podrien impulsar els seus ajuntaments a què siguen un poc més fins executat les quals ja tenien, les que ja podien, que no ho han fet.
Per tant, el seu argument en eixe sentit és totalment, com a mínim, discutible.

I, per últim, en la llei tornem al termini de consulta pública d'espais naturals, doncs, també s'ha dit que és una consulta pública en dies que jo estava treballant.
Jo supose que n'hi ha molta gent treballant.
Nosaltres, el govern, procurem que tot el món puga fer les vacacions, però que la feina isca i que la màquina no es pare.
I hem de continuar treballant.
I és que ja n'hi ha grups que han pogut utilitzar eixe tràmit per a fer les seues al·legacions.
El Consell estava treballant, algunes organitzacions també, doncs, igual a la millor, caldria remirar-se les guàrdies dels grups polítics en temporada de vacacions per a treballar també eixos 10 dies d'agost si calia.
Però, de totes formes jo he insistit abans, ho he dit abans, tindran ací la possibilitat d'al·legar i opinar sobre eixa.
modificació legislativa durant la tramitació que tindran ací completa, com no podia ser d'altra manera.

En definitiva, no vull esgotar tampoc el temps, jo crec que la explicació inicial ha sigut suficientment completa com per a que queden porques coses per dir.
Jo sí, home, per no fer-lo molt llarg tampoc, jo he vingut a escoltar i a parlar, però ací hi ha qui ha vingut només a parlar, no a escoltar.
Jo venia a explicar-me.
I contar alguna cosa que ja venies preparat, diga jo el que diga, no és una manera molt constructiva de funcionar.
Però, bo, jugarem a això si és precís.
Ja li dic que jo continue disposat a escoltar i a parlar, a donar explicacions i a vindre a escoltar propostes seues.
Torne a dir que esta és una tasca comú de tota la Generalitat, de tot el Consell, de totes les administracions, i ahí som tots benvinguts.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

(Ocupa la presidència la vicepresidenta segona de Les Corts Valencianes, senyora Gabriela Bravo Sanestanislao)

La senyora vicepresidenta segona:

Per a rèplica tenen tres minuts els grups parlamentaris.

El senyor Muñoz, pel Grup Parlamentari Vox?
No.

Per Compromís, la senyora Espinosa.
Va a fer ús?
Doncs, quan vulga.

La senyora Espinosa Giménez:

Moltes gràcies.

Senyor conseller, jo li diré en què li hem trobat a faltar, perquè durant l'estiu han passat moltíssimes coses i jo crec que un conseller, com vosté ha dit, ha de treballar a continuar treballant també en estiu.
Des del nostre grup parlamentari, des de Compromís demanàrem la seua compareixença per altres motius.
I el que hem vist els valencians i les valencianes és que vosté no estava present ací.
Per això, jo li estava dient que li trobàvem a faltar.

De fet, els valencians i les valencianes no oblidem i no oblidarem la falta de tacte i la falta de resposta que la seua conselleria ha donat durant este primer any de govern i que demostra la falta de compromís que té el Partit Popular en el nostre territori i la falta de voluntat política que tenen per a governar a favor d'una ordenació del territori sostenible i que vetle pel nostre medi ambient.

A banda de la imprudència, que ja hem comentat abans, i de l'escàndol en la qüestió de prevenció durant este estiu, vull assenyalar també la seua imprudència, com a responsable de medi ambient, en seguir endavant amb projectes de llei que permeten la destrucció del territori i que provoquen més estrés hídric, tot i conéixer la problemàtica que tan greu patim al nostre territori sobre l'escassetat d'aigua.
Estic parlant de la llei de la costa, estic parlant també del decret «simplifica».
D'això estic parlant.

Abans comentava que havíem demanat la compareixença, la sol·licitud de compareixença del conseller, però pense que la seua passivitat davant dels vessaments de fuel a les platges del Saler va ser realment nefasta.
La platja del Saler, de l'Arbre, del Gos, de la Garrofera, a les platges del sud de València.
I la falta de preocupació del seu govern i també del Govern d'Espanya per buscar responsables.
M'imagine que l'obra pública i que l'ampliació nord del port de València és molt més important i per això vosté no va voler vindre a comparéixer en la Diputació Permanent.

També ens preguntem els valencians i les valencianes què és el que els està passant pel cap al govern de Mazón quan vostés perdonen els impostos als més rics, els neguen als turistes que paguen una mínima taxa turística, però, en canvi, vostés no tenen escrúpols en llevar l'excepció i suprimir l'excepció de les taxes portuàries, a aquelles persones que estan treballant per a salvar vides al Mediterrani.
Vostés no tenen escrúpols en continuar demanant diners a les persones que treballen en salvament marítim i en ONG.
Això és una irresponsabilitat tremenda i que, una vegada més, s'està demostrant que dóna igual que estiga Vox en el govern de Mazón, dóna exactament igual perquè vostés són el mateix.

Per tot això, jo volia comentar-vos que efectivament considerem des de Compromís que llevar-li les ajudes, a les ONG, d'ajuda humanitària marítima, generen una situació d'inseguretat jurídica molt gran i que situa el govern de Mazón a l'extrema dreta del tauler.

M'imagine que ho fan per eixa obsessió, que tenen vostés de que volen llevar els vots a Vox.
I, com li he dit al principi de la meua intervenció, el seu negociat és molt ample i té la possibilitat d'escoltar la ciutadania i vetlar pel conjunt de la redacció del territori de medi ambient en paràmetres de benestar, d'interés general o seguir treballant, com han fet fins ara amb la seua…

(Ocupa la presidència el vicepresident primer de Les Corts Valencianes, senyor Alfredo Castelló Sáez)

El senyor vicepresident primer:

Finalice, por favor.

La senyora Espinosa Giménez:

… predecessora en termes d'amiguisme i de política d'especulació.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident primer:

Gracias.

Té la paraula, per a rèplica, la senyora Salvador per un temps de tres minuts.

Quan vosté vullga.

La senyora Salvador Rubert:

Gràcies, president.

Mire conseller, crec que és important el llenguatge i vosté és, conseller de tots i de totes, i de tots els ajuntaments de la Comunitat Valenciana, siguen del color que siguen.
Això dels meus i els seus ha quedat un poquet lleig.
La veritat.

I respecte a allò que diem en esta en esta trona, sincerament, et fa una compareixença i posa l'accent en unes qüestions, i nosaltres en la nostra llibertat d'expressió, tenim el nostre dret també a fixar l'accent on a la millor a vosté no li agrada tant.
I a la millor no li agrada tant perquè… Jo ara vaig a llegir-li unes paraules que estan en el Diari de Sessions, a vore vosté què opina: «Respecto a la prevención de incendios, este Consell ha unificado la prevención de incendios forestales junto con la extinción, después de ocho años en los que el gobierno del Botànic decidió separar dichas materias en dos departamentos distintos.
Consideramos que ambas deben estar bajo una misma conselleria para que estén en perfecta coordinación y sean lo más eficientes posible.
» Novembre de 2023, la consellera Elisa Núñez, predecessora en l'àmbit de justícia i en el marc d'estes competències.
Doncs, a vore vosté què opina, perquè a la millor o algú ha enganyat o ara tornen el model del Botànic, que igual no era tan roín com vostés es van dedicar a atacar durant tant de temps.

Per una altra banda, vosté s'ha llegit el pressupost?
2033, 10 milions d'euros; 2024, 8 milions.
8 és menys que 10, com vosté comprendrà.
És que eixes teories, eixes manipulacions que fan de l'executat… Perquè per la mateixa regla de tres que vosté fa ara ací, en esta intervenció, ¿vosté sap que per haver publicat la resolució definitiva en agost, d'esta subvenció, hi ha molts ajuntaments que saben…?
, i vosté ho sap, perquè vosté ha segut alcalde, i vosté sap que no ens dóna temps de justificar perquè en agost no es poden fer gran part dels treballs que s'han de fer, precisament pel problema que tenen de l'emergència, perill i risc d'incendis.
I en eixa resolució que vosté ha publicat en agost, que jo estic segura que vosté s'ha llegit, hi ha molts ajuntaments que o han rebutjat o no han acceptat: Alacant, Benidorm, Elx, Calp, Torrevieja, Orihuela, Castelló, Orpesa, Benicàssim, València…, fins un total de més de setanta ajuntaments, conseller.

I aleshores, si perquè vostés han tardat tant després d'eixa crisi i vosté fins agost, no han publicat la resolució definitiva per la seua negligent gestió resulta que estos ajuntaments enguany no arriben a temps i han rebutjat o no han acceptat…, i ara l'execució pressupostària, que a hores d'ara, senyoria, és zero, és zero.
És que vosté parla del pressupost…, zero.
La línia del fons als ajuntaments, zero.

Aleshores vosté no ha pagat res encara.
Clar, doncs, conte-ho tot actitud tot, què és zero?
I aleshores ¿què passarà si per la seua negligent execució i gestió en este embolic de dónde está la prevenció forestal quan és una qüestió tan important, resulta que enguany encara executen menys?
¿Perquè han rebutjat o no han acceptat?
¿L'any que ve, què serà, tres milions?

El senyor vicepresident primer:

Finalitze, per favor.

La senyora Salvador Rubert:

Per favor, conseller.
Ha de ser vosté més seriós.
Jo sé que és una papereta difícil per a vosté, la d'avui, però jo sí que li recomane que faça tots els esforços per a intentar facilitar que els ajuntaments puguen acollir-se a aquesta línia i puguen desenvolupar les tasques, que jo crec que coincidim, són molt importants en plena emergència climàtica en la qual estem en la Comunitat Valenciana.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor vicepresident primer:

Moltes gràcies, senyora Salvador.

Té la paraula per un temps de tres minuts, per a finalitzar el debat, l'honorable, conseller.

El senyor conseller de Medi Ambient, Infraestructures i Territori:

Moltes gràcies, president.

M'afanyaré, perquè en tres minuts m'han tret una muntonada de temes que no són objecte de la convocatòria de la convocatòria, però intentaré contestar-li.

Començaré per la senyora Salvador, que anava més centrada al tema.
(Veus) Escolte, és impossible que tingam executades les ajudes, que el pla de justificació (inintel·ligible) … octubre.
És que això sí que és jugar un poc a fer trampa al solitari, eh?
Si s'han de justificar aquest octubre és impossible que estiguen pagades ja.

Però, a banda de tot i el que parlava dels terminis, estes ajudes els ajuntaments en abril ja sabíem el que hi havia; sabien el que hi havia i exactament amb el mateix sistema procediment que l'any passat.
I els ajuntaments tenen un període en què diuen jo esta no la vull, i no la demanen; però no després d'agost, entre abril i agost.
Eixe és un matís important.

Hi ha ajuntaments que el que es fa és una taula, a cada ajuntament li correspon una quantitat…, la vull o no la vull.
I després, en agost, sí que s'ha publicat, aquells ajuntaments que no han renunciat, se'ls atribuïx.
I fins el 15 d'octubre es justifica.
Ni més ni menys que com l'any passat.

Em pregunta per l'opinió de les paraules de la consellera Elisa Núñez, que no pertany al meu partit.
Pertanyia al govern i era una opinió seua.
Jo li dic la meua: jo crec que la direcció, la prevenció d'incendis és tasca de totes les administracions, on s'enquadre és secundari, tots tenim de participar.
Nosaltres pensem, i nosaltres som del Partit Popular, que ara on està és on en estos moments fa més falta i fa més paper que estiga, però insistixc és que la tasca fonamental és de coordinació, on totes les conselleries han de d'implicar.

Quant a les embarcacions, bé, estic, ací torne a dir, me tira a faltar.
Estic ací.
Encara no s'ha obert el període de sessions i ja estic ací en Diputació Permanent.
Em parla de la llei de costa, tindrem debat parlamentari, eixa llei passarà per ací, no com el decret Pativel.
Ací estem marcant una estructura que mos donarà peu a opinar i a negociar tot el que calga per millorar-la, però és una proposta i és la nostra proposta.
Tindrà, com dic, el seu debat, com també el tindrà les mesures del decret simplifica, no?
Tampoc té que preocupar-se.

També m'esmenta el vessament de fuel del Saler.
La part que correspon a la Generalitat, amb els mitjans que corresponia, estaven tots allí en cada moment.
La investigació de qui és responsable no mos correspon, i també ens agradaria saber-ho.
Li correspon al Govern d'Espanya.

I quant a les taxes portuàries, em dona el temps que em dona amb el mig minut que em queda, però vostés han fet una muntanya de mentires al respecte… No s'ha modificat cap llei, és la llei que està en vigor, aquella que s'està aplicant.
Una llei que conté una exempció per als vaixells quan estiguen en tasques humanitàries.
I això s'aplica.
No mai anem a cobrar-li taxes a un barco que estiga fent tasques humanitàries.
El que se fa és quan no està fent-les, però no em fet res nou, està en la llei, el que fem és aplicar la llei que està, no es veritat que s'ha modificat la llei, no és cert, ni molt menys que s'estiga aplicant de forma retroactiva.
S'està aplicant la llei que existix.
I, per cert, que existix i que és un tractament que hi han cinc ports a la Comunitat Valenciana que també l'apliquen i sense cap tipus de rebaixa, i són els imports que són de competència estatal.
També podria agarrar un poquet d'eixa combatitivitat, perquè almenys aquelles ports tinguen també la mateixa exempció.

El mateix dilluns es reunirà el director general…

El senyor vicepresident primer:

Finalice, honorable conseller.

El senyor conseller de Medi Ambient, Infraestructures i Territori:

…amb els consignataris d'estes embarcacions per tal d'aclarir-los-ho, però el que cal fer és aplicar la llei.
I la llei diu que tenen exempció quan estan fent tasca; quan no, no.
És el mateix que es feia abans i el mateix que s'ha aplicat en tots els ports durant tot este temps, i no aplicar la llei no és una cosa que poden esperar d'este Consell.

Gràcies.
(Aplaudiments)

Compareixença del conseller d'Educació, Cultura, Universitats i Ocupació, senyor José Antonio Rovira Jover, per tal d'informar sobre l'inici del curs escolar 2024-2025 i les seues novetats, sol·licitada a petició pròpia (RE número 24.
705), a la qual s'acumula la sol·licitada pel Grup Parlamentari Socialista per tal d'explicar el caos d'inici de curs 2024-2025 (RE número 24.
762) i a la qual s'acumula la sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís per a explicar l'inici de curs 2024-2025 a les escoles i els instituts, i els tràmits per a la implantació del Grau de Medicina en la Universitat d'Alacant (RE número 24.
974)

El senyor vicepresident primer:

Moltes gràcies, conseller.

Com saben vostés, no hi ha votacions a este punt, i passem a l'últim, que és el punt 4, que es tracta de la compareixença del conseller d'Educació, Cultura, Universitats i Ocupació, per tal d'informar sobre l'inici del curs escolar 2024 a 2025, i les seues novetats, sol·licitada a petició pròpia.

S'esperaran una miqueta, que canvien els equips.
(Veus)

Continuem, senyories, per favor.
(Veus)

Un momento, es que tengo que presentar el punto.

Está acumulada esta comparecencia, una para explicar también el inicio del curso, solicitada por el Grupo Parlamentario Socialista, y otra solicitada por el Grupo Parlamentario Compromís que tiene referencia a los títulos y los trámites para la implantación del grado de Medicina en la universidad de Alicante.

Entonces, vamos a darle la palabra al conseller que tendrá 55 minutos máximo en los dos turnos, que podrá utilizar.

Y puede comenzar cuando usted quiera, honorable conseller.

El senyor conseller d'Educació, Cultura, Universitats i Ocupació:

Gracias, presidente y miembros de la Diputación Permanente de estes Corts Valencianes.

Señorías, buenos días.

En primer lugar quiero agradecer a la Diputación Permanente de Les Corts Valencianes que haya tenido la deferencia de admitir mi solicitud de comparecer a petición propia para informar sobre el inicio del curso escolar 2024-2025 y sus novedades.

Además, en el marco de la presente comparecencia y como miembro del Consell, vengo a atender las solicitudes de comparecencia acumuladas, realizadas por el Grupo Parlamentario Socialista y el Grup Parlamentari Compromís.

Cuando hace algo más de un año asumimos las responsabilidades de la Conselleria de Educación, Universidades y Empleo, nos dimos cuenta de la situación tan negativa en la que se encontraba el área de educación.
Las políticas implementadas, por la coalición de gobierno del PSOE y Compromís, junto con el apoyo de Podemos, habían provocado efectos muy perjudiciales sobre la calidad del sistema educativo valenciano.
Con esta certeza y el convencimiento de recuperar la calidad del sistema educativo valenciano, no nos pusimos a trabajar con unos objetivos y líneas de actuación claras, basadas en criterios técnicos y objetivos, alejados de intereses partidistas con los que revertir las políticas impuestas por el Botànic.
Y lo hemos hecho con la eficiencia que requiere la gestión pública, optimizando los recursos disponibles e implementando las normas adecuadas para asentar las líneas de la política educativa del Consell del cambio, del Consell que preside nuestro presidente, Carlos Mazón.

La libertad de elección, la mejora de la calidad educativa y la igualdad de oportunidades.
En primer lugar, y en cuanto a la libertad de elección, recuperamos la libre elección de centro educativo por parte de las familias en el proceso de admisión frente a la imposición del Botànic.
Implantamos el distrito único en la admisión del alumnado para que las familias elijan con libertad el modelo educativo que quieren para sus hijos e hijas, acabando con las limitaciones impuestas por un modelo de obligatoria parcelación en el que la administración educativa imponía donde debían estudiar los alumnos de esta comunidad.

Y es que en línea con lo que establece la Ley orgánica de educación, este Consell sí que reconoce el papel que corresponde a los padres, madres y tutores legales como primeros responsables de la educación de sus hijos.

Con la implantación del distrito único integramos las diferencias sociales que imponía el Botànic, apostando no solo por la libertad de elección sino también por la igualdad de oportunidades.
Lo hacemos asegurando el cumplimiento de los derechos en cuanto a la escolarización del alumno con necesidades educativas especiales y necesidades de compensación de desigualdades y velando por la inclusión al aumentar las puntuaciones de acceso a centros para rentas bajas, fomento de la natalidad o conciliación familiar cuando los padres trabajan en el mismo centro educativo.

Para ello adecuamos la baremación de los criterios prioritarios a lo establecido por la LOE, Lomloe, puesto que en el anterior decreto no se tenía en cuenta, dando prioridad para el acceso al centro a las rentas más bajas, que doblan la puntuación, y a las personas vulnerables que reciben la renta valenciana de inclusión.
También facilitamos la conciliación de la vida familiar, laboral y personal al aumentar la puntuación a las familias numerosas y monoparentales, así como las familias de los propios trabajadores de los centros.

Por otra parte, cabe destacar que en el presente curso la educación de cero a tres años, por primera vez en la Comunidad Valenciana será universal, gratuita y con libertad de elección.
Esa palabra libertad que algunos no les gusta.
Hemos realizado un avance social muy importante en la Comunidad Valenciana y para esto vamos a doblar el presupuesto público destinando casi ciento sesenta y tres millones de euros para ofertar máximo de 72.
000 plazas en educación de cero a tres años, lo que supone la mayor apuesta presupuestaria que jamás haya existido para este concepto.
Esta iniciativa es un compromiso y una prioridad de este Consell y de su presidente Carlos Mazón para favorecer la corresponsabilidad, la justicia y la universalidad y que además contribuye a luchar contra la despoblación.

Para eso hemos iniciado la creación de puestos escolares públicos de cero a tres años en localidades en riesgo de despoblamiento, evitando así que una comunidad a dos velocidades.
Con esta nueva medida contrarrestamos desigualdades sociales, y fomentamos la inclusión social, ofreciendo igualdad de oportunidades que ayuden a la conciliación de la vida laboral y familiar de las familias.

Como novedad, y siguiendo en la línea de la libertad de elección, en este nuevo curso se realizará la elección de la lengua a base de escolarización por parte de las familias, que se aplicará al curso siguiente y que está garantizada por la ley de libertad educativa, que deroga la anterior ley aprobada por el Botànic que imponía un modelo único pensamiento único, no sé si les suena.
Con esta ley garantizamos la libertad educativa en materia lingüística, sustituyendo la imposición por la promoción y eliminando los desequilibrios existentes.

En este curso 2024/2025 quedarán extinguidos los programas de inmersión lingüística en valenciano, autorizados por el Botànic como programas experimentales, en los que se vehiculaba un 90% del tiempo en valenciano y un 10% en inglés, sin ninguna presencia del castellano, sin ninguna presencia del castellano, modelo «països catalans-Catalunya».

Como novedad, para este año académico más de cien colegios e institutos de la comunidad modificaran sus proyectos lingüísticos de centro ya para este próximo curso, que se inicia el lunes.
Son un total de 107 centros que han decidido modificar sus proyectos lingüísticos tras la suspensión de la ley de plurilingüismo del Botànic en los municipios de predominio lingüístico castellano.

Con esto ponemos fin a un sistema que era ilógico.
Los alumnos de zonas castellano hablantes asistían a clase de valenciano, pero podían no examinarse de la asignatura y, en cambio, estaban obligados a recibir al menos una materia troncal en valenciano, como matemáticas o historia.
Esto no tenía coherencia ninguna.

Asimismo, recuperamos el derecho de las familias a dirigirse al centro educativo y ser informadas en la lengua de su elección, sin imposiciones.
De esta forma cambiamos de un paradigma basado en el autoritarismo a otro basado en el fomento y la promoción del valenciano que vela por su conservación, como elemento integrador y no excluyente, valorándolo como mérito y no como imposición, propiciando su conocimiento.

Es por esto que, para favorecer el estudio de nuestra lengua, especialmente en las zonas de predominio lingüístico castellano, se van a certificar los niveles de conocimiento del valenciano al finalizar las diferentes etapas educativas.
Así se convalidará el A2 al superar el área de valenciano los seis cursos de educación primaria, el B1 al superar la materia de valenciano, los cuatro cursos de ESO o tres cursos de ESO y primero de bachiller y el B2 al superar la materia de valenciano los dos cursos de bachillerato y, finalmente, el C1 al superar la materia de valenciano, los dos cursos de bachillerato o la prueba de acceso a la universidad con una media de la asignatura igual o superior a 7.
También se otorgará el A1 al superar los módulos de valenciano de formación de personas adultas con posibilidad de tener acreditados los niveles A2 o B1 si cursó valenciano anteriormente.

En zonas valencianoparlantes se garantiza un equilibrio en la presencia de valenciano y castellano, una vez que el alumnado ya adquirido la lectoescritura en su lengua habitual.
El aprendizaje de la lectoescritura en lengua habitual, además de ser un derecho defendido por la UNESCO a nivel internacional, está recogido como tal en la Llei d'ús i ensenyament del valencià y es uno de los principios pedagógicos fundamentales en los que se basa la nueva ley de libertad educativa.

Por último, pero no menos importante, adaptamos el uso de las lenguas a los alumnos con necesidades educativas especiales escolarizados en centros de educación especial, unidades específicas en centros ordinarios y en centros ordinarios cuando los alumnos requieran de un alto grado de apoyo.
En todos estos casos se respetará la lengua cooficial en que tenga el alumno mayor dominio y se irá introduciendo la otra lengua cooficial y la lengua extranjera de forma progresiva y en función de las posibilidades personales del alumno.

En segundo lugar, en cuanto a la mejora de la calidad educativa, quiero destacar la entrada en vigor del Decreto 66/2024, que modifica el currículum de la educación secundaria obligatoria en la Comunitat Valenciana y que comenzará a aplicarse el próximo curso escolar con una serie de importantes novedades.

Se establece la impartición de cuatro horas semanales de Matemáticas en todos y cada uno de los cuatro cursos de la ESO.
De esta forma se pretende reforzar las materias instrumentales, tras detectar dicha necesidad a partir de los resultados del último informe PISA.

Se ha recuperado la música como materia obligatoria en tercer curso de la ESO con dos horas semanales y de esta forma vuelve a estar presente en todos los cursos de primero a tercero de la ESO, como materia obligatoria, y en cuarto como materia optativa, como ya estaba antes de que la eliminara el Botànic.
De esta forma se da respuesta a la tradición musical existente en nuestra comunidad.

Se recuperan las calificaciones numéricas del 1 al 10, que completarán las actuales calificaciones literales de insuficiente, suficiente, bien, notable o sobresaliente.
Esta medida pretende dar una información más completa a las familias sobre el progreso de sus hijos y premiar e incentivar el esfuerzo del alumno.

Y se vuelve al horario de 30 horas semanales, en primero y segundo de la ESO, y de 32 horas en tercero y cuarto de la ESO.
Con el anterior horario había alumnos a 30 horas en primero de la ESO, otros a 32 en segundo de la ESO y otros a 33 en tercero y cuarto, lo que se traducía en una gran complejidad de gestión para los centros.
Así este nuevo horario es el horario de consenso, que tradicionalmente se ha tenido nuestra Comunitat Valenciana durante más de 15 años hasta la última reforma de la anterior administración y con el consideramos que se facilita la organización y funcionamiento de los centros.
Además, con este horario se da solución a las sentencias judiciales del Tribunal Superior de Justicia de nuestra comunidad contra la regulación anterior, que anulaba los proyectos interdisciplinares de primero a tercero de la ESO como materia obligatoria y también anulaba los ámbitos obligatorios en primero de la ESO.

Respecto a los ámbitos, el decreto regula el carácter voluntario de los mismos y da mucha mayor flexibilidad en su configuración, ya no habrá un tope de asignaturas que agrupar.

También fomentamos el inglés reordenando el horario de esta asignatura de forma que esta se refuerce en primero y segundo de ESO, donde tendrá cuatro horas semanales, de las de las cuales al menos una hora habrá de dedicarse a competencia comunicativa oral.
Entre tercero y cuarto de la ESO, la materia de lengua extranjera tendrá una carga de tres horas semanales y en dichos cursos se ofertará obligatoriamente la optativa, competencia comunicativa en primera lengua extranjera, por lo que el alumnado que elija esa optativa tendrá al menos cinco horas semanales de lengua extranjera.

También se introducen ciertos cambios en algunos currículums y se introduce una nueva asignatura optativa.
Cambia el currículum de la Música para incorporar los elementos de tercero de la ESO, curso en el que se recupera, ya que hasta ahora solo estaban definidos para primero y segundo de la ESO.
En Matemáticas se definen los criterios de evaluación de segundo de la ESO para tener un referente de cara a las evaluaciones de diagnóstico, que debe hacer todo el alumnado al finalizar dicho curso.
En Biología y Geología se reordenan los contenidos entre primero y tercero de la ESO, ya que era una solicitud unánime de toda la comunidad educativa.
Así los contenidos de mayor complejidad sobre anatomía y biología humana se pasan del primer al tercer curso, tal como se solicitó de forma unánime durante la tramitación del decreto.
Y se crea una nueva asignatura optativa muy importante sobre finanzas y consumo responsable, destinada a reforzar la educación financiera del alumnado.

En segundo lugar, siguiendo con la línea de la mejora educativa, fortalecemos para este curso otro pilar básico de nuestra política educativa, como es la formación profesional.
La formación profesional ha experimentado un cambio de modelo, pasando del tradicional enfoque centrado en el puesto de trabajo a un enfoque mucho más amplio, centrado en el campo profesional; un enfoque centrado en la persona que es responsable de su desarrollo personal y profesional y en el que va a poder desarrollarse a lo largo de su vida.

Pasamos de un sistema dicotómico y fraccionado de Formación Profesional, basado en el catálogo nacional de cualificaciones profesionales, en el que no existía una correlación directa y automática entre la acreditación de competencias profesionales y los títulos de FP a un sistema integrado de Formación Profesional, en el que la oferta de formación profesional se articula en cinco niveles de FP, acreditables, certificables y capitalizables, que toma como unidad de referencia los estándares de competencia profesional de los títulos de FP, que hasta ahora se conocían como FP reglada, los títulos de FP de grado básico, medio y superior.

Nuestro trabajo como Conselleria de Educación consiste en implantar con éxito el nuevo sistema de FP, conforme marca las directrices del ministerio, teniendo en cuenta las características y peculiaridades de la Comunitat Valenciana.
En este contexto hemos trabajado con decisión en el campo de la formación profesional para lograr los siguientes objetivos.
Modificar el sistema de cupos de formación profesional, para asegurar que todos los alumnos de grado básico tengan plaza asegurada.
Esto antes no era así; solo había un 20% de plazas reservadas para ellos y ahora será del 40%.
Lo mismo para asegurar la continuidad de grado medio a grado superior, antes se reservaba en un 20% de plazas y ahora un 40%.
En algunos ciclos muy demandados, como los de informática, alumnos de grado medio se quedaban sin plaza sin plaza, porque les pasaban por delante los alumnos de bachillerato.
Era una reivindicación histórica de este alumnado y de las familias.

Eliminamos el tener que examinarse, pruebas de acceso, a las personas que han trabajado ya en el sector y que tengan acreditadas al menos el 30% de unidades de competencias del ciclo que pretenden estudiar.
Reforzamos el derecho a una evaluación objetiva del alumnado de formación profesional agilizando el procedimiento de reclamación y garantizando que todos tengan por escrito al inicio de curso qué, cómo y cuándo van a ser evaluados.

Hemos sido de las primeras comunidades autónomas en asumir la responsabilidad de la gestión de la seguridad social de los alumnos que hacen prácticas, y hemos llegado a tiempo para que nuestros centros hayan liquidado el pago del primer trimestre del año, cosa que en diciembre nos parecía casi imposible.

Hemos revisado el mapa de la oferta de formación profesional escuchando las peticiones de todos los centros, analizando las necesidades del tejido productivo de cada comarca para evitar duplicidades y optimizar la oferta.
Además, nos hemos reunido con asociaciones empresariales de la mayoría de sectores productivos para ver cuáles eran sus necesidades y explicarles y convencerles de la necesidad de que acojan alumnos en formación profesional dual.

Hemos impulsado a los tres centros de excelencia nacional que ya teníamos, el IES Cotes Baixes de Alcoy, el de Mislata y el de Torrent, y conseguido un cuarto para el Blasco Ibáñez de Valencia.

Hemos avanzado en los cuatro programas de la red Novigi, por ejemplo, se ha lanzado ya una resolución para crear 70 aulas nuevas empresas, Empren, para impulsar las metodologías activas y el emprendimiento; 39 aulas Ateca, para trabajar la innovación y digitalización de los centros y se han creado 22 nuevas comisiones de acreditación en este curso, 22 nuevas comisiones, para que los trabajadores puedan ver reconocida su cualificación profesional.

Se han otorgado becas a 221 mujeres, que estudian ciclos masculinizados, por un importe total de 100.
000 euros.
Y acabamos de publicar la convocatoria de becas para sufragar gastos de manutención, alojamiento y transporte del alumnado de formación profesional que tiene que desplazarse lejos de su domicilio para estudiar o hacer las prácticas formativas, 8 millones de euros.
Y podrán tenerlo durante el curso en el que están estudiando, no un año después, como sucedía anteriormente.

Hemos reestructurado los consejos territoriales para garantizar mayor presencia del tejido empresarial, incluir y garantizar la presencia de un inspector y se pondrán en funcionamiento el curso que viene.
Vamos a abrir una bolsa de prospectores, bajo los principios de mérito, esfuerzo, capacidad, publicidad y transparencia, para ayudar a los centros a buscar empresas, firmar convenios y elaborar programas formativos de FP dual.

Pero estas medidas, encaminadas a mejorar la calidad de nuestro sistema educativo, no podrán ser del todo efectivas si no conseguimos que en nuestros centros educativos de cualquier etapa exista un buen clima escolar y de aula.
Por eso estamos trabajando en un nuevo decreto de convivencia, que sustituye al decreto anterior del 2022, que ha conseguido la casi unanimidad a la hora de ser valorado negativamente por la comunidad educativa.

Por este motivo, la Dirección General de Innovación e Inclusión educativa ha constituido una comisión de trabajo, conformada por profesores y orientadores de la enseñanza pública y concertada, inspectores de educación y representantes de esa dirección general y de la Secretaría Autonómica de Educación, para preparar la publicación de un nuevo decreto de convivencia que refuerce al máximo la autoridad del profesorado.

Como adelanto a esta norma, ya se prohibió hace unos meses el uso de dispositivos móviles en todos los colegios e institutos sostenidos con fondos públicos durante la jornada escolar, con dos excepciones: para actividades didácticas y bajo la supervisión del docente o por razones de salud o cualquier otro motivo, pero previa autorización del centro.
Esta medida ha sido todo un éxito y ha contado con el respaldo de toda la comunidad educativa, sin excepción.

Y en tercer lugar, y en cuanto a la igualdad de oportunidades, quiero destacar que no hubiésemos podido garantizar la libertad de elección ni la mejora de la calidad educativa sin proteger la igualdad de oportunidades en nuestro sistema educativo.
Desde este Consell del cambio, del gobierno del cambio, hemos actuado con firmeza y decisión para que la igualdad efectiva de oportunidades de todo el alumnado, incluido el que presenta necesidades de apoyo educativo, sea una realidad.

La primera medida en esta importante dirección ha sido la de aumentar el número de aulas específicas en centros ordinarios, las conocidas como aulas hueco, y los programas formativos de cualificación básica de manera significativa.
Así hemos incrementado en 41 las unidades específicas ubicadas en centros ordinarios para el curso 2024-2025, en concreto 29 en infantil y primaria y 12 en secundaria.
Con este incremento del próximo curso disponemos, dispondremos de 295 unidades, aulas «hueco», en la comunitat: 139 en Alicante, 107 en Valencia y 49 en Castellón.

El curso 2024-2025 será el curso con mayor incremento de aulas «hueco» de los últimos años.
En el 2020 hubo un aumento de 7; en el 2021 fueron 8; en el 2022, 17; en el 2023, 24.
Nosotros, 41.

La decisión de poner estas unidades en funcionamiento se ha tomado tras estudiar los correspondientes informes sociopsicopedagógicos del alumnado para el que se propone este modelo de escolarización.
A través de estas aulas se pretende dar respuesta a la inclusión educativa del alumnado en los centros docentes, garantizando los principios de calidad, igualdad de oportunidades, equidad y accesibilidad universal a la educación.

Pero es que, en el caso de los programas formativos de cualificación básica, ha ocurrido algo similar.
Si en el curso del 2020, se implantaron seis; al año siguiente, cuatro; en el 2022, cuatro; en el 2023, cinco, nosotros, este año vamos a implantar 11 nuevos programas.
Es decir, prácticamente tantos como la administración anterior en tres años completos.

En el apartado de los centros específicos de educación especial, se está trabajando en dos frentes que había que acometer con mucha urgencia.
El primero de ellos es la elaboración de un plan estratégico de infraestructuras para centros de educación especial, que permita mejorar y modernizar sus instalaciones.
Este plan ya ha sido acordado de manera conjunta y consensuada entre la Dirección General de Inclusión y la de infraestructuras en estrecha colaboración con las direcciones de los centros de educación especial.

Este Consell tiene el compromiso de garantizar que todos los niños y jóvenes tengan acceso a instalaciones seguras, inclusivas y adaptadas a sus necesidades.
En este punto quiero destacar la inversión inminente de 31 millones de euros para finalizar la construcción de cuatro centros de educación especial.
Pero no lo hacemos como lo hacían ustedes, de esos cuatro, dos han tocado en ayuntamientos gobernados por el Partido Popular y dos han tocado por ayuntamientos gobernados por la izquierda, no como ustedes, que solo miraban para los suyos.
Nosotros miramos para los niños.

Como se puede comprobar, y a diferencia de lo que hacía el Botànic, acabamos con el amiguismo ideológico en la construcción de infraestructuras educativas, construyendo los centros que son necesarios, donde son necesarios y gobierne quien gobierne.
Es fundamental contar, como se ha hecho, con la dirección de los centros para elaborar este plan, porque ellos conocen el día a día del trabajo de este alumnado tan sensible y son conscientes de las características que tienen que tener las instalaciones para atenderlos de forma óptima.

De este modo los directores podrán presentar sus propuestas sobre obras y adecuaciones que consideren necesarias en los centros, tanto nuevas como de renovación.
Asimismo, desde la conselleria invertiremos en tecnología educativa y equipamiento especializado para apoyar al profesorado y mejorar la experiencia del alumnado: aulas digitales, equipos de terapia y recursos adaptados.

Con este plan nos comprometemos a ir adaptando todas las instalaciones para que sean accesibles a personas con discapacidad: rampas, ascensores, etcétera.
Desde la Conselleria de Educación se fomentará la participación de las familias docentes y personal administrativo en la planificación y educación de las mejoras, ya que la retroalimentación de la comunidad educativa es fundamental para que el plan se desarrolle con éxito.

El segundo capítulo de las novedades previstas para el próximo curso en los centros de educación especial es que se va a prolongar un año más, hasta los veintidós años la escolarización del alumnado en estos centros.
En total se podrán beneficiar de esta medida 275 alumnos, nacidos en 2003, de los 45 centros de educación especial sostenidos con fondos públicos.
Se trata de una reivindicación que las familias llevaban realizando muchos años, pero debíamos esperar a tener una garantía jurídica para hacerlo de forma legal, porque el anterior gobierno había creado esa expectativa entre las familias, pero no podía cumplirla, había que hacer modificaciones legales.
De hecho, el anterior secretario autonómico firmó una resolución en que alargaba la escolarización hasta los veintidós años, de estos alumnos, pero esta resolución tenía un problema triple: estaba firmada en funciones, cuando ya no le competía, iba contra su propio decreto 105/2022 y regulaba el curso 2024, sabiendo que ya no estaba gobernando.

Lamento sinceramente tener que afirmar que se utilizó a las familias y al alumnado más vulnerable de nuestro sistema educativo con fines políticos partidistas, básicamente para comprometer al gobierno entrante con una promesa de imposible cumplimiento.

La cuestión radica que en la Lomloe, la ley que han hecho ustedes, establece a los veintiún años la finalización de los estudios, pero el decreto del anterior gobierno valenciano establecía que en estos centros podían permanecer hasta finalizar el curso el año natural en que cumpla veintiún años; es decir, su decreto era más restrictivo que la propia ley y así, mediante una resolución que atiende al informe de la Abogacía de la Generalitat, hemos pedido hemos podido eludir la aplicación de ese decreto que ustedes aprobaron, que era más limitativo aun que el propio artículo 74 de la ley orgánica, y así hemos podido prolongar esta escolarización, con independencia de que a lo largo del curso estos alumnos cumplan los veintidós años a mitad de curso.
Acabarán el curso.

Por supuesto, tenemos el compromiso de modificar, lógicamente, este decreto que heredamos de ustedes para poder dar la respuesta necesaria y definitiva para la tranquilidad de estas familias.

Pues bien, tras esta primera exposición, una vez definidas las principales líneas de la política educativa de este consejo para el curso 2024-2025, les informo que el próximo lunes, 9 de septiembre, arranca el curso escolar para 807.
570 alumnos y alumnas de la Comunidad Valenciana en infantil primaria secundaria bachillerato y formación profesional, lo que supone un incremento de 2.
564 estudiantes respecto al curso anterior.

Por etapas, los datos son ligeramente inferiores en infantil y primaria, como consecuencia de la bajada de natalidad, de ahí nuestra medida de la gratuidad del cero a tres años.
Hay que fomentar la natalidad.
Las cifras son similares, de alumnos en secundaria y bachillerato.
Crece en educación especial en cerca de cuatrocientos alumnos, ya que hemos incrementado las nuevas aulas «hueco», y hemos también prolongado un año más la escolarización de los alumnos con necesidades educativas en centros especiales.
Pero la mayor subida de estudiantes la encontramos en la formación profesional, que crece más de ocho mil doscientos alumnos, según los datos que tenemos a esta fecha.

En cuanto a las ratios, se mantienen en iguales términos que el curso pasado, siendo la media de 21 alumnos en infantil, segundo ciclo y primaria, 24 en secundaria y 29 en bachillerato.
Y hay que destacar que en 69 municipios se ha bajado la ratio para este curso por debajo de los 25 alumnos, con el objetivo de mantener al máximo el número de unidades y garantizar un puesto escolar.
Y, en municipios con riesgo de despoblamiento, hemos bajado de 6 a 4, de 6 a 4, el mínimo de alumnos requerido para poder mantener esa unidad.

Crece el número de alumnos, pero también crece el número de docentes, ¡qué curioso!
, el gobierno de las retallades… El curso empieza con 82.
180 docentes en nuestras aulas, 15.
804 en la concertada y 66.
376 docentes en la pública.
Partimos inicialmente, a inicio del curso, de un incremento de 533 profesores en la educación pública respecto del curso pasado, y la previsión de esta conselleria, con las nuevas unidades que estamos creando y nuevos ciclos de FP y alguno en escuela de idiomas por mal, por mayor matrícula, es que finalizaremos el curso con más de mil docentes que en el curso anterior, más de mil docentes que en el curso anterior.
Las retallades del nuevo gobierno.

En cuanto a infraestructuras educativas, el curso escolar arranca con cinco nuevos centros escolares que abrirán sus puertas este mes en Canet d'en Berenguer en Llíria, en Valencia, en Albatera y en Torrellano-Elche.
Los centros nuevos que se abrirán a lo largo de este curso serán siete, siete centros, tanto del plan Edificant como de ejecución directa por parte de la conselleria.
Además, tenemos en marcha, en este momento, tanto reformas, ampliaciones, como nuevos, 336 obras en ejecución en colegios e institutos: 49 en Castellón, 139 en Valencia, 148 en Alicante, lo que supone exactamente 222 obras más que había en septiembre del 2023.
La inversión total para estas obras es de más de cuatrocientos setenta y seis millones de euros.

Por otra parte, y hablando de escuelas de oficiales de idiomas, las plazas ofertadas para este nuevo curso son 79.
475.
Como novedades en este curso está la combinación de enseñanza presencial, semipresencial y a distancia en siete centros.
De esta forma, queremos alcanzar un segmento de población más amplio, optimizar recursos y ofrecer una mayor flexibilidad horaria.

En estos momentos, y contando con que la matrícula está abierta aún, y para el proceso extraordinario del 13 al 17 de septiembre, hay 31.
457 alumnos matriculados.
Es un buen ritmo de matriculación, pero aun así constatamos que la oferta necesitaba un ajuste, porque el año pasado más de un tercio de la oferta formal quedó sin cubrir y, además, con altas tasas de abandono.

Otra de las novedades para este año académico es el Plan de salud mental.
Una estrategia desarrollada junto con la Conselleria de Sanidad y que durante este primer trimestre del curso supondrá la creación de 22 unidades de detección precoz para intervenir en edades tempranas.
Se trata de una prioridad para este gobierno, presidido por Carlos Mazón, y, por ello contaremos inicialmente con 56 profesionales de psicología nuevos que dependerán de los servicios de salud mental de cada departamento de salud pública.

En definitiva, señorías, una firme apuesta de futuro por nuestros jóvenes y de oportunidades para la Comunidad Valenciana, gestionada desde la responsabilidad con eficacia y eficiencia.

En otro orden de cosas, y atendiendo a la solicitud del Grupo Parlamentario Compromís acumulada a esta comparecencia, debo indicar que el grado de Medicina de la Universidad de Alicante está implantado en dicha universidad desde el pasado curso 2023-2024, por el cual se autorizaba la implantación de diversas enseñanzas.
Por lo tanto, señoría, no cabe realizar ningún trámite para la implantación de un grado de Medicina que ya se encuentra implantado en la Universidad de Alicante en aplicación de un decreto que aprobaron ustedes que, por cierto, sus alumnos van a pasar al segundo curso.

Si ese es su conocimiento sobre la situación de la provincia de Alicante y las universidades de Alicante, no me extraña que en Compromís estén en la oposición.

Y por eso, concluyo mi comparecencia en la que he informado sobre el inicio del curso escolar 2024-2025 sus novedades.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor vicepresident primer:

Gracias, honorable conseller.

Passem a la intervenció… (Pausa)

Passem a la intervenció del Grup Parlamentari Vox Corts Valencianes, i en el seu nom ho farà el diputat senyor Llanos des del faristol.

Pot començar quan vulga.

El senyor Llanos Pitarch:

Gracias, señor presidente.

Hay que poner un botoncito para que esto suba, que esto no es muy práctico.

Buenas tardes, señor conseller, señor Rovira.

Mire, usted y yo hemos sido compañeros durante toda la legislatura, usted y yo hemos hablado mucho y muchas veces y nos conocemos.
Obviamente no voy a hablar de nuestras conversaciones privadas, pero sí le voy a pedir algunas cosas en el cargo tan relevante que ostentan en una conselleria tan importante como la que usted dirige.

Señor Rovira, hoy comparece usted en esta cámara, además en Diputación Permanente, previamente al comienzo oficial del curso escolar.
Nos ha hablado usted de las medidas ya adoptadas, de las están en marcha y de las que están por venir.
Y le diré, le diré que desde Vox estamos muy de acuerdo con sus propuestas y sus actuaciones, entre otras cosas porque las habíamos algunas de ellas preparado juntos.
De hecho, como bien sabe, hemos sido auspiciadores, protagonistas también, en la elaboración y aprobación de la Ley de libertad educativa, que tanto bien va a hacer a nuestros niños, a su libertad, a sus derechos y a la autonomía de las familias.

Pero he de decirle más, señor conseller.
No tema notas de prensa en los diarios, no tema ataques, insultos y titulares cara a la galería, porque son eso, fachada.
Ellos, los de los ataques e insultos, solo esperan que cuanto antes, ahora que están ustedes en el gobierno, pasen a la oposición para seguir repartiéndose el pastel de las prebendas y los privilegios, eso sí, dando la espalda, como siempre, a los valencianos, a nuestros niños, a los jóvenes, a las familias, a sus problemas económicos y a su desarrollo integral como personas con toda su dignidad.

Por eso, por eso hay algunas medidas, señor conseller, que hay que abordar directamente.
Pensamos desde Vox que hay que revisar y actualizar los consejos escolares y se ha de estudiar también muy bien la baremación del proceso de admisión de alumnos a efectos de la conciliación real, de una conciliación efectiva y real, personal y laboral.
Usted sabe que todavía hay algunos desequilibrios en perjuicio de los padres de los padres que trabajan fuera de casa.

Por eso le pido, señor conseller, que sea valiente, que no sea como los anteriores, que afronte todas estas cuestiones.
Le pido sencillamente que actúe usted como un verdadero servidor público.
Porque, señor conseller, los libros en los colegios todavía siguen adoctrinando, porque cuando ustedes salgan del gobierno, algún día llegará, puede que los nuevos solo tengan que seguir adelante con su hoja de ruta de destrucción de conciencias de nuestros jóvenes, de falseamiento y mentira de nuestra historia, de nuestra identidad, nuestro pasado, para construir destruyendo todo un mundo feliz en el que nadie piense, porque no haya tenido oportunidad de hacerlo, en el que nadie opine, porque no haya tenido oportunidad de formarse un criterio.
Hay que desterrar el sectarismo desde ya en nuestros colegios.
Por eso yo le advierto que todavía muchos libros de texto siguen siendo sectarios, partidistas, falsarios y prácticamente en eso poco se ha cambiado.

En nuestros colegios siguen en las paredes mapas cartográficos de falsos e inventados países catalanes; en nuestros colegios, en muchos, sigue sin ondear la bandera de España y nuestra real señera, incumpliendo la ley; y en nuestros colegios se sigue enseñando en demasiadas ocasiones a odiar y a señalar al que piensa distinto o sencillamente alguien quiere pensar por sí mismo.
No hablo de la calidad del profesorado, me refiero a la poca calidad de los que manejan.
Porque los cimientos que puso el Botánico desde el minuto uno en que llegó al poder han supuesto una hoja de ruta destructiva en la educación, en la formación y en el fomento del espíritu crítico.

Vaya tarea tiene usted, señor Rovira, por delante en nuestros colegios, en nuestros institutos y en nuestras universidades.
Porque en las universidades públicas de la Comunidad Valenciana el sentimiento de ser español y valenciano brilla por su ausencia, porque se han encargado de arrebatarnos todo lo que somos, destruyendo y ocultando lo que hemos sido.

Señor conseller, señor conseller, cómo puede la cultura valenciana con el auspicio, por desgracia, y el apoyo directo, incluso de algunos cargos, de la conselleria y de algunos ayuntamientos, jalear, encumbrar, a Estellés, un poeta bandera del imperialismo catalán despreciando nuestra lengua y nuestra cultura propia, en lugar de reconocer con admiración a poetas valencianos ejemplares como Anfós Ramón.
¿Cómo somos capaces de vender nuestra tierra a quien la pretende…

El senyor vicepresident primer:

Guarden silencio, por favor.

El senyor Llanos Pitarch:

…a quién la pretende comprar, ya no a precio de saldo, sino con humillación y por conquista?

Mire, señor Rovira, ¿se da usted cuenta de que el buscar contentar a todos —esto ya se lo digo en esa relación personal que tenemos—, el intentar contentar a todos hace que nadie se quede satisfecho?
; o peor aún, ¿se da usted cuenta de que practicar un juego buenista de intentar gustar a quien no te va a conceder ni un mínimo resuello, ni reconocimiento por tu trabajo, lo que provoca es perder tu propio sello, tu propia identidad, a tus verdaderos amigos y tu obligación?

Señor conseller, son reflexiones, pero creo que de calado y con graves consecuencias.
Dios me libre de darle consejos, pero sí quiero hacer estas reflexiones con usted y espero, pero muy en serio, que las tenga en cuenta.
Porque usted, señor conseller, cree en el derecho a la educación y a la libertad de enseñanza.
Yo sé que cree en la libertad de los padres para elegir la educación…

El senyor vicepresident primer:

Finalice, señor Llanos.

El senyor Llanos Pitarch:

…que quieren que tengan sus hijos prevista en el, tan vapuleado por el Botánico, artículo 27.
3 de nuestra Constitución.

En definitiva, acabo, señor presidente, le doy mi palabra.
Yo nunca le pediré que haga lo que dice Vox, porque lo dice Vox.
Yo siempre le pediré que haga lo que en Vox creemos firmemente, que es lo mejor para las personas, porque para eso estamos aquí.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor vicepresident primer:

Gracias.

Té a continuació la paraula, en nom del Grup Parlamentari Compromís, l'il·lustre diputat senyor Gerard Fullana.

Quan vulga pot començar.

El senyor Fullana Martínez:

Bona vesprada i bona entrada de sessions parlamentàries.

Jo volia, precisament, començar fent un reconeixement i és que ahir es van complir cent anys del naixement de Vicent Andrés Estellés.
Jo crec que és un dels principals autors valencians de totes les èpoques.
I, per tant, volia aprofitar també per demanar, ja que vosté també ara és el conseller de Cultura, una rectificació a la decisió del Partit Popular i Vox i és la de denegar que Les Corts declaren l'any 2024 com a any Estellés.
Encara estem en l'any 2024 i crec que és una bona oportunitat d'obrir les portes a un gran poeta i a un gran defensor de la cultura valenciana.
Crec que seria un bon moment.
I no crec que tot el món en el Partit Popular estiga en contra del valencià.
Jo, de vegades, sent algun diputat o diputada del Partit Popular que parla un valencià excel·lent i perfecte i que m'agrada escoltar la seua llengua com, per exemple, el conseller de Medi Ambient, que hem escoltat o Laura Chuliá que també hem escoltat.
I no crec que tinguen eixa animadversió pel valencià, que crec que vosté de vegades sí que la té, li ho he de dir, perquè li he escoltat sobre la sobre la llibertat educativa.

Per tant, els demane que rectifiquen eixa decisió i ja que han trencat este govern amb l'extrema dreta, doncs, seria una bona oportunitat, un bon inici.
I, en fi, deixe la pilota en la seua en la seua teulada.

Li he de confessar que tenia avui una expectativa, perquè vosté l'any passat jo li vaig demanar la compareixença en Diputació Permanent, l'any passat va ser l'any del gran desastre, és a dir, vosté va deixar tirats a 20.
000 professors i professores en el gran caos del sistema adjudicacions, i vosté es va negar a vindre ací a donar explicacions i enguany ha vingut.
Jo tenia una expectativa, no sé, igual és que volia vindre hui i celebrar com a gran notícia i és que vosté no ha creat el pitjor caos de la història en el sistema d'adjudicació.
I el meu temor, que era un poc cert, l'he vist jo a vosté un cert to triomfalista, bàsicament per no haver creat un gran desastre, és a dir, per haver creat un desastre mitges, que és la situació que vostés tenen en la conselleria d'Educació.
I m'ha sorprés, la no voluntat de voler donar explicacions l'any passat i la voluntat de vindre enguany amb eixe discurs triomfalista.

Mire, jo sí que vull començar pel final.
I m'agradaria començar per l'inici de curs universitari (inoïble per raons tècniques) … el fet que vosté ha retirat la defensa al grau de Medicina en la Universitat d'Alacant i el fet que estan declarant que preferixen que no es done eixe grau en la Universitat d'Alacant és un element d'especial gravetat.

I jo el que vull és que vosté m'explique i m'oferisca explicacions creïbles sobre els motius reals d'esta retirada de la defensa i de les declaracions que qüestionen que la Universitat d'Alacant puga impartir lliurement, repetisc, lliurement el grau de Medicina.
Perquè no em colen les seues explicacions jurídiques.
A vosté quan alguna cosa no li interessa s'inventa un informe jurídic.
No és que vull retallar Edificant i m'invente un informe jurídic.
No és que vull carregar-me l'informe de plantilles i no vull sumar 2.
000 professors més, només 500, i m'invente un informe jurídic.
És que li tinc mania personal al grau de Medicina… I dic personal perquè vosté ja estava fa 28 anys, ja estava en la Universitat d'Alacant, quan van segregar la Facultat de Medicina.
I hui reprén aquella reacció i inventa un informe jurídic i no dona ninguna explicació.

L'any passat vosté va començar el curs amb un element d'extrema gravetat i és col·lapsar el sistema d'adjudicacions.
I enguany vosté comença el curs pretenent usurpar Medicina a la Universitat d'Alacant.
I és d'extrema gravetat, senyor conseller.
I no m'ha donat ninguna explicació creïble, més bé de covardia política, d'amagar-se darrere d'informes jurídics en este en este sentit.

No sé si vosté té alguna qüestió personal, a més, perquè és que em costa entendre si no ho sé, acadèmica, no sé si vosté va tindre algun problema en la seua època d'estudiant de la Universitat d'Alacant o com a professor, el que siga, no ho sé, perquè em costa entendre la seua postura de veritat.

No ha parlat massa d'infraestructures educatives.
Vosté també ha dit moltes vegades que feia les retallades per una qüestió jurídica.
Mire, li vaig a donar una sèrie de dades.
En l'any 2022 van començar el curs obrint 10 noves escoles en el 2022.
En 2023, l'any passat, vosté acabava d'arribar, vostè va anunciar l'obertura de 13 escoles.
Enguany vosté ha anunciat l'obertura de 5 centres educatius.

Vosté alguna vegada s'ha quedat sense gasolina en el cotxe?
És això que va conduint i se li para el motor i porta una velocitat i va parant-se, va parant-se.
Doncs, mire, enguany se li ha parat a la meitat el ritme de construcció, perquè ja porta un any, perquè ja comença a notar-se la seua debacle en infraestructures educatives, la meitat que l'any passat, la meitat que fa dos anys.
I esta és la realitat.

Ha tingut, vosté la valentia de dir que vosté ha decidit de fer cinc escoles d'educació especial i que vosté a triat pobles de tots els colors polítics.
Però si ha estaven els projectes redactats, senyor conseller, si faltava la seua signatura per a modificar el pressupost.
I vosté els ha tingut un any esperant la seua signatura, però si ja estaven els projectes redactats.
Vosté mentix constantment.
I la seua execució en infraestructures educatives, només la del mes de juliol, els 20 milions d'euros menys que la del Botànic.
I vosté qualificava la gestió del Botànic com a desastrosa.

A nivell de plantilles.
Mire, és que resulta que n'hi havia un acord de plantilles, que vosté deia que era il·legal i se'l va carregar, i preveia que este mes de setembre anaven a sumar 2.
000 professors més en el sistema educatiu, 2.
000, no 500, 2.
000.

Vosté, el senyor Mazón, va vindre a juny i va anunciar a bombo y platillo que setembre començaria amb mil professors més.
En només 30 dies, vostés han retallat el seu propi anunci, que ja venia retallat que ja venia retallat en plantilles.

Parla de l'increment de la formació professional, però sí amb el Botànic es van incrementar un 34% l'oferta, el major increment de la història.
I que vosté vullga continuar per eixa senda, doncs, em sembla molt bé, però no se la faça pròpia, perquè no és.

Li parle, no tinc el temps que té vosté, però, per exemple, un model: les escoles i instituts públiques, les escoles….

El senyor vicepresident primer:

Finalitze, senyor Fullana.

El senyor Fullana Martínez:

…que donen ensenyament dels dos als setze anys.
Vosté ha decidit començar este curs tancant-les totes les públiques.
I jo li pregunte.
Què té vosté en contra de què l'escola pública oferisca ensenyament des dels dos anys fins als setze?
Per què ha tancat les escoles i instituts?

Podria continuar, però no tinc temps.
Continuaré en la següent intervenció.
(Aplaudiments)

El senyor vicepresident primer:

Gràcies.

Té la paraula a continuació, en representació del Grup Parlamentari Socialista, el portaveu adjunt, el senyor Chulvi.

Quan vullga.

El senyor Chulvi Español:

Bon dia.

Bon dia, conseller.

Vosté també és conseller de Cultura, a mi també m'agradaria hui començar amb una qüestió.
Ahir es va celebrar un acte molt important en l'Instituto Cervantes, una reconeguda institució pancatalanista, no sé de quin tipus, però van reconéixer la gran tasca d'Estellés.
Una llàstima que no estiguera Mazón, segurament estaria en una promoció publicitària, però sobretot una llàstima que vosté, com a conseller de Cultura, màxim representant polític i institucional de la cultura valenciana, no estiguera ahir en Madrid.

Mire, senyor Rovira, algunes vegades s'ha dit que vostés improvisaven, que no sabien què feien, que no tenien rumb ni projecte.
Doncs, mire, jo discrepe.
Vostés tenen un full de ruta que està perfectament dissenyat, perquè està en el mateix ADN del seu partit: és la política Cabanyal, degradar allò que es vol destruir fins fer-ho insuportable i després presentar una solució a mesura dels seus amics.
Ho han fet amb un barri, com ho han fet també amb la sanitat pública, per exemple, de la de la Marina Alta, i ara ho fan amb l'educació.
Destruir allò públic, ofegar-ho, castigar-lo, per a dir: veieu com no funciona?
, i desviar el negoci al sector privat, encara que això significa carregar-se l'equilibri entre centres d'un districte únic, que l'únic que vol és crear guetos i zones de privilegi.

I privilegi en educació vol dir ideologia, la de la privatització i l'exclusivitat per a bloquejar l'ascensor social i frenar la igualtat d'oportunitats, encara que això signifique no adjudicar les places necessàries i augmentar les ràtios, empitjorar la qualitat de l'educació i, sí, de nou fer el joc a l'educació privada.
Encara que açò signifique incomplir la Llei d'ús i ensenyament del valencià i desprotegir la nostra llengua amb una trampa ridícula de «neollengua», llibertat d'elecció.
Llàstima que no apliquen la llibertat a les equacions de segon grau, a la història antiga o a la química, per exemple.
No de nou li apliquen el castic a les classes valencianoparlants i els centres públics.
Encara que això signifique fer anuncis a tiri i bandiri que no saben com executaran perquè no tenen els protocols d'actuació.
Cas de la campanya de salut mental o les vacunacions en centres educatius, que, per cert, ni tan sols hem sigut informats.
Semblava que el president de la Generalitat fa les promeses, doncs, com tira les tomaques a la Tomatina, sense mirar pèl i com si fóra un joc.

Però, a diferència de l'estiu que ens ha regalat el senyor Mazón, de sarao en sarao, això que estem parlant hui ací, no és cap joc.
Mire, senyor conseller, es repetix altra volta el desastre de l'any passat.
Vostés no gestionen i vénen a contar-nos una sèrie de coses que res tenen a veure amb la realitat.

Ara podem donar un repàs a algunes qüestions que vostés estan fent en l'educació pública en les seues retallades, perquè, efectivament, sí que fan retallades.
Per exemple: l'any passat vosté culpava del seu nefast inici de la gestió al govern anterior, als errors informàtics…, ara enguany, ¿de qui és la culpa de tot el desastre en l'adjudicació dels llocs de difícil cobertura?
¿Per què es van donar unes places de professorat en juliol i ara, a finals d'agost i a principi de setembre, estan telefonant-los per a dir-los que eixa no és la seua plaça, que ara se n'han d'anar a una altra?

Per primera vegada en la història, no s'han adjudicat en juliol les places de serveis especials i reduccions de jornada.
No sé si són…, vosté sí que serà conscient del que això suposa, perquè hi ha centres que el 25% de la plantilla es basa en aquest professorat.
No sé si creu vosté que, amb eixes condicions, els equips directius han pogut planificar correctament l'inici de curs.

Vosté està content amb l'aplicació del districte únic segregador?
, un districte que afavorix determinats centres per a elegir el centre el seu alumnat i que apliquen criteris tan discriminatoris que fins i tot vostés van tindre que recular després de vore les reaccions de la comunitat educativa i de gran part de la societat valenciana.

Mire, vaig a recordar-li el percentatge de famílies que aconseguixen el centre en la seua primera o segona demanda per a este curs, per al 2024-2025: ha sigut el 96% i amb el sistema anterior, és a dir, el de l'any 2023-2024, va ser del 98,1%.
Eixe és l'èxit de la seua política segregadora, no?

¿Vosté està satisfet d'haver retallat, d'haver llevat més de dos-centes unitats d'infantil i primària de l'educació pública valenciana?
No sé si creu que això afavorix una educació de qualitat, no sé si creu que d'eixa manera s'aposta per les zones rurals amb problemes de despoblament o també, que vosté no ha parlat d'això, per les zones turístiques, amb sobreràtios i variables de matrícula sobrevinguda al llarg de tot el curs.

La suspensió de l'acord de plantilles.
Clar, vosté ve ací i diu: no, que ara tenim 500 mestres més.
Clar, ja ho ha dit també el portaveu, el síndic de Compromís.
És que hi havia un acord de plantilles que suposava vora dos mil noves places.
Per tant, això si en són menys, és clarament una retallada.

Han congelat les beques per al curs 2024-2025 perquè al 2015, quan aplega el govern presidit per Ximo Puig, el pressupost era de 43,4 milions amb 87.
391 beneficiaris; al 2023, eren 75,4 milions i beneficiava 150.
000 xiquets i xiquetes.
Van augmentar les ajudes i els beneficiaris en un 60%.
Primer any del seu govern i les deixen en 76 milions, és a dir, pràcticament congelen.

¿Ens pot explicar també quan pensen publicar les ajudes a les associacions de famílies?
El pla Corresponsables està orientat a afavorir la conciliació de les famílies amb xiquetes, xiquets i joves fins a setze anys des d'un enfocament d'igualtat entre dones i hòmens.
Vosté sap perfectament que amb el govern anterior les ajudes estaven publicades i resoltes el mes de maig.
Aniré més lluny: el mes de maig, des de la delegació del govern se li va enviar una carta a la vicepresidenta i consellera d'Igualtat i Serveis Socials avisant que es podien perdre els diners.
Carta que, a dia de hui, encara espera resposta.
A dia de hui, vostés encara ni tan sols han publicat la resolució.
Clar, com van a fer-ho si el termini de presentació (inintel·ligible) …

El senyor vicepresident primer:

Finalitze, per favor.

El senyor Chulvi Español:

…l'han posat del dia 2 al 16 d'agost en període vacacional de milers de famílies i, per tant, d'associacions.

I acabe ja, lo cert és que tot això és una qüestió que és lamentable.
Però jo, en definitiva, senyor Rovira, jo li demane menys anuncis i més realitats, menys anuncis i més respecte cap al professorat, menys anuncis i respecte cap a les famílies i, sobretot, que es dedique més o no ens diga tant d'«anem a fer» i sobretot volem vore el que estan fent i sobre tot el que està fent.

Gracies.
(Aplaudiments)

El senyor vicepresident primer:

Moltes gràcies, senyor Chulvi.

A continuació té la paraula la diputada del Grup Parlamentari Popular, Beatriz Gascó.

Cuando quieras.

La senyora Gascó Enríquez:

Gracias, presidente.

Buenos días, conseller.

Quiero empezar mi intervención dándole las gracias por estar hoy aquí, señor Rovira, porque los diferentes consellers de Educación del Botànic jamás pidieron comparecer en Diputación Permanente para explicar las novedades del inicio de curso, jamás.
Y cuando una persona está satisfecha por el trabajo realizado, cuando una persona está segura de las decisiones que está tomando, no tiene ningún inconveniente en dar las explicaciones oportunas y explicar las medidas que está tomando, ni en la Diputación Permanente ni en ninguna parte, conseller.
Así que gracias por ser un ejemplo de transparencia, porque otros consellers no lo fueron.

Los «botánicos», ya lo ha visto, usted los conoce bien, van a venir aquí, siempre lo hacen, a exigir mucho.
Pero a mí, de esta cuestión, me sorprenden dos cosas: la primera es que le exigen lo que ellos nunca fueron capaces de hacer.
La verdad es que, salvo que eso sorprende.
Y la segunda cuestión es que están intentando generar una realidad totalmente falseada para ensuciar la magnífica gestión que está haciendo del inicio de curso escolar.
Pero es solamente ruido, son solamente falsedades.
No es nada cierto, de las cosas que le están diciendo.
Yo le quiero dar de verdad la enhorabuena por su trabajo.
Porque usted al final, no tiene que venir aquí a convencer a los diputados de la oposición.
Usted tiene que convencer a la comunidad educativa y eso lo está consiguiendo, conseller.

Y sí, ya se lo he dicho, va a escuchar ruido, va a escuchar muchísimo ruido.
Pero mire, Albert Espinosa, a las personas ruido, las define y dice que lo que pretenden es sacar a uno de su objetivo, sacar a uno de su meta.
Yo le digo una cosa, conseller, no se salga de su meta, porque esos principios, esos objetivos por los que usted trabaja son esenciales para la educación valenciana, así que no se deje desviar de su foco principal.

Este curso es especialmente importante, muy importante, porque las familias por primera vez van a poder beneficiarse de lo que votaron y frente a un gobierno, el del Botànic, que tenía numerosas sentencias por arrebatar libertades, este curso, van a poder recuperar esas libertades que el Botànic les arrebató.
Recuperar las libertades en la elección de centro, en la elección de lengua, hasta libertad en la elección de una escuela infantil.
Escuela infantil, por cierto, completamente gratuita, algo que fueron incapaces de gestionar los «botánicos» y que usted consiguió solamente a los meses de ser conseller.

Y ellos, al ruido, conseller, ellos, al ruido.
Pero pregúnteles a las familias que van a llevar a un bebé de seis meses a una escuela infantil y que se van a ahorrar más de cuatrocientos euros al mes, qué le parece esa medida.
Pregúntele a una familia qué les parece que se vayan a dar más matemáticas, pregúntele a una familia qué les parece que no vayan a tener proyectos interdisciplinares, que no saben ni lo que son.
Pregúnteles a una familia qué les parece que se recupere la música, que se hayan recuperado las notas numéricas.
Qué les parece que haya en los centros educativos un plan de salud mental.
Qué les parece que se priorice que se priorice, que se ayude y que se incrementen los recursos para el alumnado con necesidades educativas especiales.
Pregúnteselo a las familias.
No se lo pregunte a los diputados de la oposición.

Pero mire, a mí, lo que realmente me preocupa y lo que además me entristece es que todo valga para sacar rédito político y enfangar el inicio de curso escolar.
El año pasado intentaron sabotearlo para ensuciar el inicio de curso y este año lo que hacen es mentir sin ningún tipo de escrúpulo para ensuciar el inicio de curso escolar: que si las señoras de la limpieza, que si las ratios… Yo no sé las variedades que acabo de escuchar a lo largo de esta mañana, que si las adjudicaciones.
¿Perdón?
, este año no ha habido ningún tipo de problema, y no ha habido ningún tipo de problema porque, aunque lo hayan intentado, no han podido boicotearlo, porque se ha hecho un análisis minucioso de las vacantes, porque se han incorporado las variables correspondientes en las plataformas, porque se ha introducido un programa de plantillas en los centros para concretar sus necesidades, porque los tribunales tenían los resultados un mes antes y, por eso, le quiero felicitar a usted y a la directora general del Personal Docente porque han hecho un trabajo magnífico y porque ha quedado demostrado que el año pasado les boicotearon y que, si no lo hacen, el trabajo sale perfectamente, señor Rovira.
Enhorabuena, de verdad.

Y siguiendo con personal docente, vamos a tener este curso 1.
000 docentes más.
¿Dónde están las retallades?
Con 1.
000 docentes más a lo largo del curso, ¿dónde están les retallades?
Es que ellos siguen a lo suyo, ¡hombre, claro!
Si se les lee la letra pequeña y se sigue buscando, vemos que se refieren a una previsión «botánica» respecto a un «ximoanuncio» ilegal.
Es que, claro, si nos ponemos así, si nos ponemos así…, pero a lo largo de este curso vamos a tener 1.
000 docentes más.

Y claro, nos ponemos a hablar de infraestructuras educativas, que aquí, de verdad, es que hay que tener mucho rostro, hay que tener de verdad un atrevimiento.
Usted lo que plantea es tener un nuevo modelo de plan de infraestructuras donde usted lo que quiere es arrimar el hombro con los ayuntamientos.
Había consellers que lo que hacían era abdicar en los alcaldes y usted lo que plantea es «no, no, yo quiero que la conselleria trabaje más, que la conselleria ayude a los ayuntamientos.
» Y hasta eso le están criticando, ¡es que es increíble!

Mire, su primer año de gestión en infraestructuras, señor Rovira, ya supera el mejor año de ejecución «botánica», pero eso también les parece mal y, cómo manipulan tanto los datos, como mienten tanto, es increíble.
Pero de verdad que venir aquí a reivindicar lo que ellos eran incapaces de hacer, ¡es que es tremendo!

No vinieron en la Diputación Permanente, no estaban todos los docentes en su sitio el primer día de clase, se adeudaban 20 millones de euros de gastos de funcionamiento al principio de curso, atasco en infraestructuras, falta de ejecución, clientelismo en FP, falta de calidad de la enseñanza, sectarismo ideológico, dicho por el síndic y por las sentencias judiciales…

Y termino, presidente.
Mire, están que trinan, están que trinan, no lo pueden aguantar, no se lo aguantan, porque la educación va a recuperar su esencia y el nacionalismo sale de las aulas.
Con lo que les había costado, con lo que les había costado.

El senyor vicepresident primer:

Finalice, por favor.

La senyora Gascó Enríquez:

Termino, presidente.
Así que buen trabajo y este trabajo se lo van a agradecer los alumnos porque van a tener la educación que merecen las familias, porque van a recuperar su libertad, y los docentes, porque ya se están viendo beneficiados de las mejoras significativas de su gestión.

Muchísimas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor vicepresident primer:

Gracias.

Té la paraula, a continuació, l'honorable conseller.
Té 23 minuts i 20 segons per a contestar.

Quan vosté vulga, conseller.

El senyor conseller d'Educació, Cultura, Universitats i Ocupació:

Quiero empezar, lógicamente, por Vox, que ha sido el primero en intervenir.
Mire estamos revisando continuamente la normativa.
Nosotros no aceptamos sugerencias en cuanto al decreto de admisión.
Lo que sí que hemos hecho este año es modificar el decreto de admisión, dando más puntos a las familias numerosas, a las monoparentales, doblando la puntuación de las rentas bajas, cosas de las que se había olvidado el Botánico, cosas de las que se había olvidado el gobierno anterior.
Pero, bueno…

Mire, el buenismo se va a acabar en la educación, yo ya lo dije el otro día.
Se van a acabar las asignaturas fantásticas, los proyectos interdisciplinarios.
Y aquí lo que hay que poner es más matemáticas, más historia, más lectura en los niños y más cultura del esfuerzo.

Usted ha planteado una serie de cuestiones que sucede en los centros y básicamente lo que vamos a hacer es reforzar el papel de la inspección educativa, reforzar el papel de la inspección educativa para que eso no ocurra.

Sobre el tema del catalán, que decía usted.
Bueno, hay unas declaraciones mías ayer lamentando la injerencia del nuevo conseller de política lingüística de Salvador Illa, del gobierno del partido socialista catalán, donde pone claramente la Comunidad Valenciana como una parte de su territorio, sobre el cual él gobierna y se permite opinar.
Ayer mismo salió esas primeras declaraciones, lamentables para cualquier valenciano, salvo aquellos que defendéis el modelo de los països catalans, que yo entiendo que estéis encantados los que defendéis ese modelo.
Pero ayer un conseller de Salvador Illa presentaba un estudio donde claramente incluía la Comunidad Valenciana dentro del catalán, como parte de los països catalans y lógicamente el hablar catalán.
Y, además se permitía, por ejemplo, hacer comparaciones entre donde se habla en nuestras capitales y más en comparaciones.
Pero no las hacía en Cataluña, curiosamente, no las hacía en Cataluña.
Pero bien.

Comienzo también por el final.
A mí me resulta curioso, señor Chulvi, porque, claro, usted se plantea «sanidad pública», porque dice que yo tengo establecido un plan para privatizar.
Oiga, si el hospital de Dénia, al lado de su casa, lo han tenido ustedes como privado los ocho años que han gobernado, quien lo ha recuperado para la sanidad pública ha sido el Partido Popular.
(Aplaudiments) ¿De qué habla usted?
¿De qué habla usted?
Lo ha recuperado el Partido Popular, porque no funcionaba bien, porque nosotros sí creemos en la eficiencia pública y privada, pero si lo privado no funciona bien, público; si funciona mejor concertado, pues concertado.
Hay que dar la posibilidad de elegir.

Usted me está hablando de unas plazas.
Yo comprendo que no estará su portavoz de Educación, le habrá tocado a usted.
Porque, mire, hay una serie de plazas, las plazas de servicios especiales son plazas afectadas.
Esas se dan luego.
Porque es que una persona en servicios especiales puede volver en cualquier momento, no se puede otorgar como vacante para todo el año.
Pero yo entiendo que eso usted no lo entiende, entiende que son plazas afectadas, no se le pueden dar a un señor para todo el año, ni un concurso de traslados, ni cosas de esas

Me habla usted de que el distrito único es discriminatorio.
Dice que ustedes alcanzaban el 98Â % en la primera petición, primera o segunda no sé si ha dicho, y nosotros el 95%.
Claro, ustedes, lógicamente, atinaban más, tres puntos más, porque ustedes solo dejaban a elegir los centros de alrededor de su casa, no toda la ciudad, no toda la ciudad, como nosotros damos libertad para elegir.
Cualquiera puede elegir un centro de su municipio, no solo los que ustedes ordenaban.
A ustedes les gustaba colocar a cada uno en su corral, pero no le permitían ir al corral de lado.
(Veus)

Y me habla usted de 200 unidades que hemos eliminado.
Eso es falso, completamente.
Hemos eliminado bastantes menos que las que eliminaban ustedes.

Pero mire, señoría, a mí lo que me resulta curioso es que el grupo Socialista solicita mi comparecencia para explicar el caos de inicio del curso 2024.
Yo creo que usted aún no sabe que el curso empieza el próximo lunes, lunes 9 de septiembre.
Lo digo por si no sabe o no tiene ya hijos en edad escolar, o quizá porque es que viven anclados en el pasado, cuando gobernaba el Botánico, porque todos y cada uno de los cursos eran bastante caóticos.

Porque, mire, este curso nos trae la mayor de las novedades.
¿Sabe cuál es?
Es que ustedes están fuera del gobierno, por eso está funcionando de maravilla.
Y esa es una gran noticia, porque se ha acabado el desastre y el caos que ustedes provocaban continuamente en la educación valenciana con sus imposiciones, con su falta de libertad y con su ideologización.

Este nuevo curso, el primero que depende en su totalidad del gobierno del cambio de Carlos Mazón, se ha gestionado con normalidad absoluta en las adjudicaciones del personal docente, sin apenas incidencias de relevancia, con igualdad de oportunidades, lo que es lo mismo, con los compromisos sociales que adquirimos cumplidos y con la totalidad de la total libertad de las familias para elegir la educación y el centro educativo que pretenden para sus hijos.

En definitiva, este curso, 2024/2025 va a arrancar con la máxima normalidad, sin trampas, ni trastadas por parte del Botànic.
Y es que debo recordarles que, con posterioridad a las elecciones autonómicas del 28 de mayo de 2023, una vez que sabían que habían perdido las elecciones, conociendo el resultado que habían tenido, por parte del anterior ejecutivo, por parte de la anterior consellera, se cesó a petición propia, lógicamente, a 66 jefes de servicio, directores territoriales y subdirectores generales, de los cuales 27, más del 40%, casualmente eran de la Conselleria de Educación.

Yo creo que ya le dije una vez en la tribuna que desde que llevo unos años en política deje de creer en las casualidades.
Pero, casualmente, más del 40% de todos los cargos cesados pertenecían a la Conselleria de Educación.
Y todos esos cargos eran los que tenían grandes responsabilidades, en mayor o menor medida, en el inicio del curso pasado, 2023/2024.
Se fueron a su casa, en vez de estar al pie del cañón, como ha pasado en todas las transiciones cuando han cambiado los gobiernos.
La consellera de Compromís, la señora Tamarit, firmó los ceses el 10 de julio, una semana antes de mi nombramiento, sabiendo que dejaba a la conselleria vacía y demostrando un nulo respeto y sentido de la responsabilidad institucional que debe tener todo gobernante.

Pues bien, señorías, ya sin el Botànic, ya sin todas sus trastadas las que nos preparó bien preparadas para el inicio del curso anterior, el nuevo curso será el del cambio educativo, el de la libertad educativa y el curso más social.
Un curso con más profesores, con mayor inversión en cuanto a infraestructuras educativas, con la gratuidad y universalidad de la educación de cero a tres años, con el mayor incremento en la historia de aulas específicas que atienden a alumnos y alumnas con necesidades especiales en centros ordinarios, con libertad educativa para las familias y con un plan de salud mental en los centros educativos con el que avanzar en la detección y prevención de enfermedades mentales en edades tempranas.

Esta es la cuestión.
El año pasado se fueron corriendo de la conselleria, porque querían que todo saliera mal.
Como este año no lo han podido hacer, está saliendo todo muy bien y el lunes saldrá todo muy bien.
Yo sé que les pesa, pero esta es la pura realidad.

El señor Fullana, de Compromís, hablaba del desastre del año pasado.
¿Cómo desastre?
Si resulta que ellos, unos meses antes, adjudican un contrato a una empresa de autobuses, esa empresa no funciona bien los primeros días y Fullana es el primero de la manifestación, ¡Fullana es el primero en la manifestación delante de la conselleria!
, cuando lo había adjudicado su compañera Raquel Tamarit unos meses antes.
Es que eso es no tener ningún tipo de vergüenza.

Los grados de ejecución del Edificant en agosto, ya estamos cercanos al porcentaje de ejecución sobre el presupuesto inicial que tenían ustedes a final de año, en el mejor año que tuvieron.

Y luego me ha hablado de cierres masivos de aulas de dos a tres años.
Me he quedado a cuadros, porque no tengo ningún conocimiento de esta cuestión.

Pero miren, habla usted del grado de medicina, que parece que le preocupa mucho, a mí también, de medicina en la Universidad de Alicante.
Actualmente la autorización de ese título se encuentra bajo, digamos, decisión judicial en la Sala de lo Contencioso-Administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana en un procedimiento ordinario.
Y, por tanto, no debería realizar aquí en sede parlamentaria ninguna observación.
Pero, no obstante, voy a hacerle, lógicamente, algunas indicaciones al respecto.

Este conflicto fue generado como consecuencia de la decisión adoptada por el Gobierno de Ximo Puig en agosto de 2022 al autorizar la titulación de medicina en la Universidad de Alicante sin contemplar un plan económico específico para ello y, lo que es más importante y más grave, sin asegurar la realización de las prácticas clínicas de los futuros alumnos de medicina en hospital públicos universitarios de la provincia de Alicante.
Y esa es la pura realidad.
Y ha sido este Consell, ha sido este Consell…

Bueno, y les digo más, todo se basaba en un informe de ANECA, que primero fue negativo, en marzo de 2018, y que unos meses después entra Pedro Sánchez y justo se cambia el informe y donde decía que era negativo, porque no cumplía unas condiciones, se dice que el informe es positivo, pero se recomienda que se modifiquen las cosas.
Hay una serie de recomendaciones, casualmente.
Ya les dije en las casualidades yo dejé de creer hace muchos años.

Mire, ha sido este el Consell el que, desde el inicio de esta legislatura, lejos de avivar el conflicto entre las universidades de Alicante y la Miguel Hernández, ha realizado numerosas gestiones para aproximar posturas y para conseguir una solución pactada que normalice las relaciones entre ambas universidades públicas valencianas.

Nuestra responsabilidad en el uso racional y eficaz de los fondos públicos hace necesario acabar con este tipo de enfrentamientos entre centros universitarios y, por el contrario, resulta conveniente siempre generar sinergias entre las universidades públicas que optimicen y potencien sus infraestructuras y recursos, solución que se alcanzaría con la creación de un campus interuniversitario de la salud en la provincia de Alicante.

En este sentido, la provincia de Alicante aglutina dos importantes centros universitarios en materia de salud que dependen de las universidades públicas Miguel Hernández de Elche y Universitat de Alacant, apenas separadas siete kilómetros, porque las enseñanzas sanitarias de la UMH se imparten en el Campus de San Juan de Alicante.

En dichas universidades se imparten los siguientes grados.
En la Miguel Hernández de Elche, en la Facultad de Medicina se imparte medicina fisioterapia, podología y terapia ocupacional.
En la Facultad de Ciencias de la Salud de la Universidad de Alicante se imparte enfermería, nutrición humana y dietética, medicina, que se implantó el curso anterior, y logopedia, que la acabamos de aprobar este gobierno del cambio, acaba de aprobar logopedia en la Universidad de Alicante por si no recuerda usted.

Es conocido por todos que este tipo de enseñanzas requiere una importante aportación de recursos públicos, tanto en inversión de infraestructuras específicas como en la formación práctica.
Ambas facultades acreditan una dilatada experiencia en el ámbito de la docencia y la investigación universitaria en el ámbito de la salud y, además, cuentan con importantes infraestructuras y recursos humanos en este campo, especialmente el campus de San Juan, de la UMH, en el grado de medicina y el campus de San Vicente en el grado de enfermería, el campus de la Universidad de Alicante.

Estas premisas hacen posible y necesaria establecer una colaboración estrecha entre ambas universidades, generando sinergias que permitan no sólo consolidar los estudios sanitarios en sus centros, ampliando las plazas ofertadas de enfermería y medicina, al tiempo que se puedan poner en marcha dobles grados en el ámbito de la salud, como uno con gran demanda que tendríamos, que sería enfermería y fisioterapia al mismo tiempo u otros nuevos, como odontología que ni lo tenemos en Elche, ni lo tenemos en Alicante y los alumnos lo demandan, que ahora mismo sólo se puede estudiar odontología en universidades privadas.

Es por esto que desde el Consell tenemos el objetivo de crear un gran campus sanitario provincial, en el que las dos universidades alicantinas puedan sumar aspirando a tener una referencia sanitaria nacional y europea que cuenta con el respaldo de todos los agentes económicos, sociales, universitarios y académicos, salvo el silencio de la Universidad de Alicante.
Y es que la creación de este nuevo campus cuenta con los apoyos de entidades empresariales, como la Cámara de Comercio de la provincia de Alicante, la Confederación Empresarial de la Comunidad Valenciana, el Instituto de Estudios Económicos de la provincia de Alicante, el propio Sindicato Médico de la provincia de Alicante, el Colegio de Médicos de la provincia de Alicante o, lógicamente, la propia Universidad Miguel Hernández, que estaría dispuesta a formar ese campus interuniversitario.

Sin duda, esta medida no sólo supone apoyar y reforzar la universidad pública, sino que, además, garantiza el uso racional de los recursos públicos.
Porque no es deseo de esta conselleria que la implantación en medicina, que se hizo sin ningún tipo de informe económico, afecte a las finanzas de otras facultades de la propia universidad.
Y lo ideal sería un órgano conjunto, un campus interuniversitario de Ciencias de la Salud, que sería el primero de España.

Miren, les cuento una anécdota que ayer me contaba, hablando sobre este tema, mi secretaria autonómica de Universidades.
Como saben ustedes, en España no tenemos ninguna universidad entre las cien mejores del mundo.
Si consiguiéramos, que yo sé que eso es imposible, unir la Universidad de Valencia y la Universidad Politécnica de Valencia, unidas bajo un mismo logo, tendríamos la primera universidad española entre las cien mejores del mundo.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor vicepresident primer:

Muchas gracias, honorable conseller.

¿Ningún diputado quiere la palabra para réplica?

Señor Chulvi, tiene usted la palabra.
(Remors)

Es que no levantáis la mano para pedir la palabra.
Es que lo pregunto públicamente y no levantáis la mano tampoco.
No tiene sentido.
(Remors)

Señor Fullana, es suyo el atril.

El senyor Fullana Martínez:

Ja que vosté s'ha dignat a parlar de la qüestió universitària vaig a entrar ja al tema, perquè en l'altra qüestió, com vosté bé sap, la seua gestió de l'anterior curs deixà moltíssim que desitjar.

Mire, vaig a canviar completament el guió i jo crec que també vaig a explicar algunes anècdotes.
Sap que hi ha una cosa que coneixem molt bé la gent que hem fet política en Alacant i es diu zaplanisme.
Vostés també.
S'ha caracteritzat per intentar monopolitzar tota la vida pública d'Alacant, tota, des de les cambres de comerç fins a les universitats, tota i, quan no ho ha aconseguit, ha intentat boicotejar a qualsevol que s'haja oposat.

Vosté ha explicat, em ve molt bé, els somnis de grandesa d'unificar dos universitats, la Universitat de València i la Universitat Politècnica.
Mire, fa 28 anys vosté estava les ordres d'un tal Diego Such.
El coneix?
Li sona?
Era l'arquitecte de places universitàries als quals molts professors van accedir sense doctorat i sense res.
Li sona?
Senyor Diego Such.

Van presentar vostès, per ordre del senyor Zaplana, una candidatura al rectorat de la Universitat d'Alacant i la van perdre i la van perdre.
I era l'únic que no controlaven.
I saben què van fer en compte d'unificar?
Van agafar la Facultat de Medicina d'Alacant i se la varen portar a la Universitat d'Elx i van crear la Universitat Miguel Hernández, just el contrari del que acaba de dir vosté.
Perquè la veritat és que vosté ara no vol unificar, com aleshores no volia dividir.
El que li importava al zaplanisme i a vosté i al senyor Diego Such era controlar políticament la universitat.

I si vostés volen boicotejar i retirar la defensa jurídica de la Universitat d'Alacant pel grau de medicina és per motius ideològics, per motius ideològics, per inquisició ideològica, que és el que vostés porten fent amb la Universitat d'Alacant des de fa molts anys.
I que vinga vosté ací a defensar la unitat de la Universitat de València i la Politècnica, quan vosté va dividir eixes universitats en el passat.
Per què?
Perquè van perdre les eleccions al rectorat és una autèntica vergonya.

I vosté sap perfectament, perfectament, qui és Diego Such, què va fer i quin era el seu equip.
I vosté formava part d'eixe equip que va intentar boicotejar a la Universitat d'Alacant i ho va fer per motius ideològics.
I això no té res a vore amb la llibertat.
I els anem a plantar cara cada vegada que intenten monopolitzar la vida pública d'Alacant, que és el que tornen a fer.
Però és que tornen 28 anys després i tornen a intentar usurpar, tancar, censurar la Facultat de Medicina de la Universitat d'Alacant.
No es riga, que vosté estava a les ordres de Diego Such.
O és mentida?
O és mentida?
O és mentida que quan van perdre les eleccions al rectorat se'n van emportar Medicina d'Alacant?
Aleshores sí que valia la pena disgregar?
I ara volen unir, ara volen aglutinar, fa 28 anys no…

El senyor vicepresident primer:

Finalitze, senyor Fullana.

El senyor Fullana Martínez:

…el problema és que vostés són uns hooligans de la ideologia i estem molt cansats que es dediquen a monopolitzar com si foren la inquisició a tothom qui no pensa com vostés en la província d'Alacant.
Game over, conseller.

El senyor vicepresident primer:

Gracia, señor Fullana.

Per part del Grup Socialista, té la paraula l'ilustre diputat senyor Chulvi.

Pot començar quan vulga.

El senyor Chulvi Español:

Moltes gràcies, president.

Efectivament, senyor conseller, el portaveu d'educació del PSPV sap infinitament molt més que jo sobre estes qüestions, infinitament.
Jo m'he sentat amb ell, hem estudiat, hem treballat la intervenció i hem vingut ací a plantejar-li-la.
I ho assumisc, ell sap infinitament més que jo i vostè, vostè també.
Sap què passa?
Que el problema és que a la millor vosté sap tant que a voltes se passa de listo.

Mire, ens ha dit prou coses que no són veritat, perquè vostés vénen ací, per exemple, i diu… Vosté ha dit que han activat una partida per a incentivar la presència de dones en l'FP masculinitzada.
Bo, què han fet?
S'han fet una rectificació vostés a vostés mateixos, perquè vostés van llevar una partida que hi havia en el pressupost anterior de 100.
000 euros que anava destinada a esta qüestió.

Vosté ens ha dit una altra cosa que no és certa, que no és veritat.
Tots els xiquets i xiquetes de zero a tres anys podran anar a l'escola gratuïtament.
I en aquells pobles que no tinguen ni escoleta privada, ni hi haja escola d'infantil i haja un col·legi públic.
Vostés a eixa escola van a implantar allí l'educació de zero a dos anys?
Perquè vostés han decidit no integrar-lo.

Una altra qüestió que no he pogut preguntar-li-la abans, per exemple, en un aspecte concret de la seua no gestió.
El segon institut de Calp, que és una qüestió que clama al cel.
Vostés des de la conselleria continuen fins i tot, sense donar-los el CIF, ja demanen el CIF corresponent per a poder començar a desenvolupar eixes tasques necessàries per a poder posar-se en funcionament.
Això és un fet que eixa és una qüestió de fàcil solució i ahí demostren la seua desídia.

Mire, senyor Rovira, jo al final, ja per acabar, que a vosté i a mi ara ens tocarà parlar més de qüestions de cultura que altres coses.
Però jo vaig a reconéixer-li dos coses.
La primera ja li l'he dita al principi, que vosté sí que té un pla i, a més, que és un pla que té, ja ho ha demostrat en les seues intervencions, el té perfectament estructurat, encara que el seu cas siga per a una meta tan perversa, classista i perillosa, com és la destrucció de l'educació pública, i fent -ho, sobretot, com vostés saben fer -ho, que és per la via del ofegament progressiu.

I la segona és que amb el temps va vosté fent-se cada vegada més inclusiu.
Si abans, fa un temps, deia que el valencià era joder l'alumnat, paraules literals, ara vostè, amb esta política que s'està portant endavant, ha aconseguit fotre ja a tot el sistema públic, els qui volen estudiar només en valencià sinó qualsevol altra matèria en unes condicions mínimes de dignitat, de llibertat i d'aprofitament de les oportunitats que en un estat de dret ha de garantir el sistema públic.

Gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor vicepresident primer:

Gracias, señor Chulvi.

Tiene la palabra ahora el honorable conseller para finalizar el debate y contestar a las dos réplicas que ha tenido por un tiempo máximo de tres minutos.

Cuando quiera, honorable conseller.

El senyor conseller d'Educació, Cultura, Universitats i Ocupació:

Voy a contestar empezando por el final para contestarle al señor Chulvi.
Yo creo que, señor Chulvi, yo no sé si usted o se ha dormido cuando he hecho mi discurso o estaría pensando en otra cosa.
Pero me habla usted de que en los pueblos en riesgo de despoblación de cero a tres años qué va a pasar.
Le leo lo que hace unos minutos he leído aquí.
Hemos iniciado la creación de puestos escolares públicos de cero a tres años en localidades en riesgo de despoblamiento, evitando así una comunidad a dos velocidades.
Vamos a crear unidades en zonas en riesgo de despoblamiento públicas para cero a tres años, porque allí la iniciativa privada no se mete, pues tendremos que meternos nosotros.
¿Sabe cuántas hicieron ustedes?
Cero, cero.
(Aplaudiments) ¿Y me habla usted de que quiero destruir la educación pública yo?
De verdad que me quedo sorprendido.

Pero, claro, es que ahí es donde va usted.
Dice que es que yo impido estudiar solo en valenciano.
Y yo le contesto: sí, sí, sí, porque yo no voy a poner aquí el modelo catalán de estudiar solo en catalán, porque su presidente no tiene el valor de hacer cumplir las leyes en Cataluña y asegurar al menos un 25% en la otra lengua.
Su presidente, Pedro Sánchez, que solo desea el gobierno, solo quiere, solo quieren aguantar y se va a comer el que los alumnos catalanes estén incumpliendo leyes y legislación, sentencias estatales del Tribunal Superior de Justicia que dicen que al menos un 25% de la educación pública tiene que ser en la otra lengua.
Eso mientras yo esté aquí no va a ocurrir.
Esos programas de inmersión lingüística que ustedes ponían, realmente los ponía Compromís y ustedes agachan la cabeza y la escondían, 90% en valenciano y 10% en inglés, se acabaron y se acaban ya este curso.

Bien, señor Fullana, parece usted el abuelo Porretas.
Se dedica aquí a historiar, contar batallitas del pasado y batallitas de…Yo creo que siendo tan joven y tal, pero parece usted el abuelo Porretas.
Contestándome, me empieza a hablar del zaplanismo, de Diego Such, que era mi jefe de departamento.

Mire, este gobierno del cambio, lo que pretende, lo que pretende únicamente es superar viejos enfrentamientos, viejos enfrentamientos, generar sinergias e indudablemente no perjudicar con esta aprobación fraudulenta, que hizo Ximo Puig y el gobierno de Ximo Puig, no perjudicar a otros estudios de medicina, perdón, a otros estudios de la Universidad de Alicante distintos de la Facultad de Medicina.
Y esa es la pura realidad.
Y lo que pretendemos es generar sinergias y crear un gran campus, que podría ser un embrión, el primer campus interuniversitario de toda España de Ciencias de la Salud, que sería un referente nacional e internacional.

El senyor vicepresident primer:

Finalice, conseller.

El senyor conseller d'Educació, Cultura, Universitats i Ocupació:

El game over a usted se lo dieron los ciudadanos.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor vicepresident primer:

Gracias, honorable conseller.

Votació dels punts primer i segon de l'ordre del dia de la segona sessió de la Diputació Permanent de Les Corts Valencianes

El senyor vicepresident primer:

Bueno, señorías, ya han pasado las dos de la tarde y, por lo tanto, vamos a proceder a la votación ya, si ningún grupo… (Inoïble per raons tècniques)

Pasamos, pues, a la votación del punto primero, que es la convalidación o derogación del Decreto ley 8/2024, de 2 de agosto, del Consell, de modificación de la Ley 8/2023, de 27 de diciembre, de Presupuestos de la Generalitat para el ejercicio 2024.
¿Votos a favor?
Pues son 20.
¿Votos en contra?
3.
Queda aprobado por 20 votos a favor y 3 en contra.
(Remors.
Parlen sense micròfon)

¡Qué susto!
 Vale.
Lo iba a preguntar ahora.
Gracias, gracias.

Vamos a votar, por lo tanto, habida cuenta que hay un grupo que pide su tramitación como proyecto de ley.
¿Quiénes están de acuerdo en que se tramite como un proyecto de ley?
¿Votos a favor?
10.
¿Votos en contra?
13.
Se rechaza la tramitación y, por lo tanto, queda convalidado.

Vamos a votar… (Remors) No sean ustedes tan quisquillosos.

Vamos a votar el punto dos, ya está convalidado el primer decreto, vamos al segundo, que es la validación, convalidación o derogación del Decreto 9/2024, de 2 de agosto, del Consell, de modificación de la normativa reguladora de las viviendas de uso turístico.
¿Votos a favor de la convalidación?
13.
¿Votos en contra?
10.
Se aprueba.

¿Alguien quiere que se tramite como un proyecto de ley?
Hay dos grupos que lo piden.
¿Votos a favor de la tramitación como proyecto de ley?
10 ¿Votos en contra?
13.
Se rechaza.
Por lo tanto, queda convalidado.

Les recuerdo a los señores síndicos que se acerquen aquí a la mesa un momento.
Y simplemente darles las gracias por su trabajo y decirles que no dejen de escuchar ahí fuera.

Es closa la sessió.
(El vicepresident colpeja amb la maceta)

(S'alça la sessió a les 14 hores i 31 minuts)