Governaci%C3%B3%686082.10.07%20macro.html





Comissió de Governació i Administració Local realitzada el dia 7 d'octubre de 2015.
Comença la reunió a les 11 hores i 38 minuts.
Presideix el diputat senyor Luis Santamaría Ruiz.
Reunió número 2/I.

El senyor president:

Buenos días a todos.

Disculpar los cinco minutos.
Estábamos aclarando, un poco, a ver cómo nos organizamos de cara a los muchos puntos del orden del día que tenemos.

Con lo cual, si les parece, pasamos, en primer lugar y con toda brevedad, a la elección del secretario o secretaria de la comisión, que estaba… que estaba pendiente.
(Algú diu: Â«Hay que pasar lista.
Â»)

Disculpar, esto es la…, (veus) en fin, la bisoñez.

(La senyora Sandra Martín Pérez passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

La senyora Marcos Puig:

Perdón, señor presidente, una cuestión de orden.

¿La diputada no es la vicepresidenta de la comisión?
(Alguns diuen: Â«Sí.
Â»)

¿Usted es la vicepresidenta de la comisión?
Sustituye a… (Alguns diuen: Â«Sí.
Â»)

Vale, perfecto.
Entonces, no sustituye al señor Montiel.
Usted es la titular.
(Algú diu: Â«Per al primer punt, per a la compareixença, el substituiré jo.
Â»)

Perfecto.
Gracias, gracias.

Elecció del secretari o secretària de la comissió

El senyor president:

Comencem.
El primer punt de l'ordre del dia era el de l'elecció de secretari o secretària de la comissió.
Procedim a la votació.
No sé si ací n'hi ha temps per a votar o no, però.
.
.
, si ho tenim clar.

Si va cridant per nom la secretària.

(La senyora Sandra Martín Pérez crida les diputades i els diputats perquè depositen la papereta en l'urna)

Procedemos a abrir la urna.
(Soroll) Miguel, esto también es fruto de… (Algú diu: Â«La bisoñez.
Â»)

(El president fa l'escrutini)

Evidentemente, 8 votos a favor de Rosa Peris, como secretaria de la mesa, y 5 votos en blanco.

Como fin al primer punto del orden del día, se nombra a Rosa Peris secretaria de la Comisión de Gobernación y Administración Local.

Rogamos que ocupe su puesto en la mesa, ¿no?

(La diputada elegida ocupa el seu lloc en la mesa)

Compareixença del secretari autonòmic de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques, senyor Ferran Puchades Vila, per a informar sobre el pla d'actuació i treball al davant de la secretaria autonòmica, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular (RE número 688)

El senyor president:

Pasamos al segundo punto del orden del día -si el ordenanza pudiera avisar al compareciente-, que es la comparecencia del secretario autonómico de Justicia, Administración Pública, Reformas Democráticas y Libertades Públicas Â«per informar sobre el pla d'actuació i treball al davant de la secretaria autonòmica, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular, amb número de registre 688Â».

Secretari autonòmic.
.
.
, ¿dónde.
.
.
le dejamos?

Benvingut, secretari autonòmic de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques.

Com a segon punt de l'ordre del dia, té la paraula, per un temps indefinit, ¿no?
, el senyor secretari autonòmic.

El senyor secretari autonòmic de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques:

Bon dia a tots i a totes.

Senyor president.

Senyors i senyores diputades.

Bon dia a totes i a tots.

En primer lloc, comparec per primera vegada davant vostés, com a secretari autonòmic de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques, i ho faig a petició pròpia i, també, del Grup Parlamentari Popular, al qual vull agrair-li l'interés mostrat per conéixer les línies d'actuació en les matèries que són competència d'aquesta conselleria.

Com no podia ser d'altra manera, tant la consellera Gabriela Bravo, com jo i, també, la resta de l'equip de la conselleria, estem a la seua plena disposició per comparéixer sempre que vostés ho consideren oportú, perquè la transparència és i serà una de les principals guies d'actuació del govern valencià.

Com fa pocs dies els va explicar detalladament la consellera de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques en la seua primera compareixença davant del ple de Les Corts, tots els membres de l'equip directiu de la conselleria som bons coneixedors de les matèries que gestionem i en el meu cas particular, com a secretari judicial, conec molt bé la situació actual de l'administració de justícia i per això he volgut que siga el primer punt de la meua exposició.

En l'àmbit de l'administració de justícia, vullc començar amb un breu diagnòstic de la situació en la qual ens trobem actualment: amb un 25% de la població valenciana pendent d'alguna resolució judicial i amb una càrrega de treball a les oficines judicials que és un 10% superior a la mitjana de l'estat.

Lamentablement, eixa sobrecàrrega de treball no ha anat acompanyada de l'ajuda, en forma de millora de la dotació humana i material, necessària per a donar solució a esta situació.

En canvi, els anteriors governs de La Generalitat van reduir la capacitat d'actuació de jutjats i fiscalies amb el retard de la posada en marxa dels reforços necessaris o la renúncia a la creació d'un total de quinze nous òrgans judicials al País Valencià i les retallades constants en matèries bàsiques, com la implantació de noves tecnologies o la justícia gratuïta.

De la mateixa manera, quasi vint anys després del trasllat de les competències en matèria de justícia, el conjunt dels edificis que acullen a jutjats, tribunals, fiscalies i altres organismes col·laboradors de l'administració judicial deixa molt que desitjar i en ocasions es troben en un estat quasi ruïnós.

Com a botó de mostra, sobre l'immoble dels jutjats d'Alcoi pesa des de 2014 un avís de desallotjament dictat pel ministeri de treball per diversos incompliments de la normativa en matèria de seguretat laboral i accessibilitat.

Però hi ha molts altres exemples, com els jutjats de Mislata, la Vila Joiosa, Ontinyent o Gandia, o les pròpies dependències del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana.

O la pèssima gestió d'altres immobles construïts per l'administració local per ser cedits amb posterioritat a La Generalitat, com és el cas de l'edifici d'Ibi, que ha costat una recent condemna del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de data 14 de juliol de 2015, per la qual s'ha condemnat a l'administració valenciana al pagament de dos milions d'euros que s'hauran d'abonar a l'ajuntament i on el ponent de la sentència afirma que el comportament de La Generalitat s'allunya molt del principi que li imposa l'ordenament jurídic europeu de bona administració, haguent seguit un comportament negligent durant un ampli espai temporal que ha causat un notori perjudici econòmic a l'Ajuntament d'Ibi.

I, lamentablement, la situació no és millor pel que fa als mitjans tecnològic de jutjats i fiscalies, que han de treballar amb ordinadors obsolets, degut a l'absència de renovació d'estos, i això representa un greu obstacle per al treball diari de jutges, fiscals, secretaris judicials i resta de funcionaris.

Mentrestant, vullc, de nou, recordar la situació kafkiana produïda per la compra de 3.
200 ordinadors, amb un cost de 2,5 milions d'euros, que encara no han pogut arribar a utilitzar-se i encara romanen emmagatzemats, agafant pols, a l'espera d'un contracte que s'ha demorat un any i que recentment ha quedat enllestit per a la seua signatura.

També ha estat una qüestió recurrent durant estos darrers anys la situació d'incompatibilitat entre els sistemes de gestió processal emprats pels jutjats i tribunals i el sistema Fortuny utilitzat per la fiscalia.

Amb aquest estat de coses, l'objectiu de paper zero a l'administració de justícia que hauria de complir-se el pròxim 1 de gener, hui és una utopia per a la justícia valenciana.

En aquesta qüestió, no és que la Generalitat valenciana va agafar el darrer tren.
És que va perdre eixe darrer tren i haurà de fer un esforç suplementari per tal d'intentar prendre el darrer vagó del darrer tren.

Durant les dues darreres legislatures, la conselleria ha dotat la justícia gratuïta amb un pressupost inferior al cost real.
Per aquest motiu, cada any es generava un voluminós deute amb el torn d'ofici que provocava constants retards en el pagament d'advocats i procuradors i el consegüent malestar en estos col·lectius.

En aquest, com en d'altres àmbits, La Generalitat va optar per la retallada per a quadrar les xifres i, en 2012, va reduir el barems fixats per a les seues retribucions fins un 60% en algunes categories, tot i que aquest any es va produir un augment d'algunes de les partides.

L'actual estructura de l'oficina judicial és la mateixa que la del segle passat.
La rigidesa d'aquell disseny manté atomitzades les plantilles dels òrgans judicials e impedix la posada en marxa de fórmules organitzatives que permetrien optimitzar els recursos.
I, en aquest sentit, no és aliena a eixa actitud la gestió realitzada sobre els equips humans, i la Llei 13/2009, que implanta el nou model d'oficina judicial, mai s'ha desenvolupat en la Comunitat Valenciana, a excepció de la creació de les unitats administratives, que no tenen cap incidència en la tasca processal quotidiana.

Així és impossible garantir una correcta resposta judicial a la ciutadania.
La lentitud de la resolució dels conflictes es traduïx en inseguretat jurídica, en falta de confiança i en descontent per part dels usuaris, frustració dels agents econòmics i desmotivació d'aquells que desenvolupen la seua tasca als òrgans judicials.

Aquest desemparament ha afectat també les víctimes del delicte.
La xarxa d'oficines encarregada de la seua atenció i assessorament, gestionades per la fundació Favide, va patir en 2011 una forta reducció que va incloure un expedient de regulació d'ocupació que va afectar el 65% de la seua plantilla.

Un any després, la xarxa de punts de trobada familiar va ser derivada a la Conselleria de Benestar Social, la qual cosa la va desvincular de l'administració judicial.
Allò que queda és una xarxa de dèsset oficines, en la seua majoria infradotades i a penes compten amb un lletrat i un auxiliar administratiu, alguns dels quals són treballadors a temps parcial, per la qual cosa l'atenció al ciutadà es limita a unes poques hores cada dia.

Quant a les línies d'actuació referides a l'administració de justícia, des del primer dia s'han adoptat diferents iniciatives per pal·liar els problemes més greus.

En aquest sentit, s'han iniciat els treballs per fer l'avaluació de riscos laborals dels diferents edificis judicials.
Una tasca que, fins ara, únicament s'havia vingut verificant davant situacions greus i difícilment suportables.

A hores d'ara, l'Invassat ha començat la calendarització per escometre aquesta tasca per tal de tenir un autèntic mapa de la situació del parc immobiliari en tot allò referit als riscos laborals que pesen sobre treballadors i usuaris.

D'altra banda, s'ha iniciat l'elaboració d'un llistat de prioritats d'actuació sobre aquelles seus on manquen les més mínimes condicions de salubritat i seguretat i que han estat qualificades com en estat crític, com ara les del partit judicial de Mislata, que s'estan preparant en col·laboració amb les autoritats locals.

Igualment s'està en permanent contacte amb altres ajuntaments, com Oriola, per tal de donar eixida a situacions particulars, en què estos són propietaris d'immobles pendents en el seu cas de transferència o permuta a La Generalitat.

En altres capitals de partit judicials s'han représ les gestions efectuades per tal de renegociar les condicions contractuals dels lloguers o trobar-ne de nous en millors situacions.

Finalment, es continuarà amb l'execució del Pla d'intervenció d'edificis judicials que està programat amb les obres al Palau de Justícia d'Alcoi, Tribunal Superior de Justícia de València, Alacant, Palau de Justícia de Benalua, i Sagunt.

Pel que es refereix a la dotació de recursos informàtics, volem destacar la col·laboració de la nova Direcció General de Tecnologies de la Informació, que ha creat al seu si una nova subdirecció general que atendrà les especificitats inherents a les necessitats de l'administració de justícia.

Així, per exemple, vull comentar-vos a tall d'exemple que fins ara les necessitats, per exemple, de banda per a internet, d'accés a internet dels edificis judicials tenia la mateixa capacitat que tenen, per exemple, els instituts per accedir a internet.

Si vostés comparen l'activitat que pot tindre un institut per accedir a informació a internet i el volum de treball que generem als servicis judicials, per exemple, amb les videoconferències, podran comprendre com algunes persones que treballem en l'administració de justícia, com jo mateix, quan tenia una videoconferència la nit anterior no dormia davant de la certa possibilitat que la videoconferència del dia següent no funcionara o es tallara durant el desenvolupament d'aquesta.
Perquè no hi havia hagut cap previsió específica de la Direcció General de Tecnologies de la Informació referida a les necessitats específiques que té l'administració de justícia.
Això començarem a solucionar-ho ara amb la nova subdirecció general que s'ha creat a la Direcció General de Tecnologies de la Informació.

Igualment esta direcció general compta amb el nostre suport per a la ràpida execució del projecte Àgora, que és el pas intermedi imprescindible per actualitzar el sistema de gestió processal Cicerone i poder accedir en un futur pròxim a una nova aplicació de caràcter estatal i compartida per totes les comunitats autònomes amb competències transferides.

Respecte a la implantació del Â«paper zeroÂ», s'ha posat de manifest davant del Ministeri de Justícia la impossibilitat de la seua posada en pràctica el dia 1 de gener de 2016, en la nostra comunitat i en d'altres com a Madrid, Andalusia i Canàries.
Però el ministeri ha negat qualsevol possibilitat de termini transitori i pròrroga, per la qual cosa haurem de renovar el esforços per tal de focalitzar el treball en la més immediata i possible entrada en funcionament de la nova aplicació informàtica.

S'ha avançat en la integració del sistema Cicerone amb l'aplicació Fortuny emprada per la fiscalia i que entrarà en funcionament al partit judicial de Gandia, com a experiència pilot durant les pròximes setmanes.
I de forma immediata la setmana que ve començarà la inscripció en el registre civil dels naixements, verificada directament des del centre hospitalari, iniciant-se aquest projecte a través de l'Hospital Doctor Peset de València, com una primera experiència.

Igualment durant els pròxims mesos es va a procedir a la instal·lació de les anomenades càmeres Gesell en les dependències d'Alacant i Castelló.
Estes càmeres, que ja estan instal·lades en una dependència de la Ciutat de la Justícia de València faciliten la pràctica de la prova anticipada de declaració de menors víctimes de delictes greus i no haver de sotmetre'ls a reiterades assistències a dependències judicials.

En matèria de personal s'ha renovat el pla de reforços i s'està elaborant un pla específic de suport amb recursos humans i materials, com ara la concertació de cita prèvia per als registres civils, que han estat durant els darrers anys absolutament oblidats en la planificació efectuada pel Ministeri de Justícia, del qual depenen els seus recursos informàtics, ja que el govern central havia previst la seua privatització i exclusió del servei prestat per funcionaris públics.

Per suposat impulsarem la implantació dels nous models organitzatius de l'oficina judicial.
Aquest serà un eix prioritari de la Direcció General de Justícia, i aquest sentit ens hem dotat d'una nova subdirecció general per tal de donar més capacitat d'actuació a l'hora de mamprendre els processos de remodelació necessaris per tal d'optimitzar els recursos.

Com ja va anunciar la consellera, l'eix serà l'impuls dels serveis comuns, primer el processal d'assumptes general i els d'executoris.

Hem de propiciar noves estructures organitzatives, més flexibles i dinàmiques, que permeten agilitar la tramitació processal i alliberar jutges i magistrats per tal que complisquen la seua funció constitucional de dictar sentència i fer acomplir allò acordat.

D'altra banda, aquest és el cinquè exercici que no es crea cap nou òrgan judicial.
Podem informar ja que, d'acord amb el Ministeri de Justícia, s'han iniciat els estudis per a la recuperació progressiva dels 15 jutjats, la creació dels quals va ser suspensa en 2011 amb la creació durant 2016 de cinc nous jutjats, la ubicació dels quals encara està per tancar definitivament.

Des de la conselleria volem reprendre tots els canals de diàleg amb els diferents operadors jurídics, funcionaris i el conjunt de les entitats que treballen dia a dia en l'àmbit de la justícia.
En aquest sentit, hem représ la convocatòria de les comissions mixtes amb el Tribunal Superior de Justícia, que ja s'ha celebrat, amb la fiscalia i amb els secretaris judicials, que tenen dates ja concertades amb els col·legis de procuradors i advocats i graduats socials, algunes de les quals no s'havien convocat des de 2012.

Així mateix, ja s'ha convocat la mesa sectorial amb les forces sindicals representatives per establir el marc de diàleg sobre qüestions que poden ser objecte de revisió i negociació durant la present legislatura.

Des de la conselleria volem afrontar també la necessitat de garantir que els ciutadans puguen relacionar-se amb l'administració publica i de justícia en la llengua pròpia del país.

A hores d'ara no es tenen dades sobre el nivell de qualificació del coneixement del valencià de jutges, fiscals, secretaris i funcionaris ni existeix tan sols la possibilitat d'accedir a models de resolucions en valencià a través del sistema de gestió Cicerone.

Així, com a primera mesura i d'acord amb la Direcció General de Política Lingüística i Gestió del Multilingüisme, s'elaborarà un estudi sobre la situació del referit coneixement, com també dels instruments que existixen per part dels distints operadors jurídics com a primera fase per a l'elaboració d'un pla d'igualtat del valencià en l'administració de justícia.

Per a aquest govern l'atenció de la justícia gratuïta és una prioritat com a instrument per tal de garantir la igualtat d'accés a la tutela judicial per a tota la ciutadania.
Després dels primers contactes amb els col·legis d'advocats i de procuradors s'ha iniciat el procés de revisió de la inversió destinada a finançar-la.
I amb tal fi procedirem a augmentar de manera progressiva els barems de remuneració per posar-los com a mínim ens els llindars anteriors a la retallada de 2011, i treballarem en coordinació amb la conselleria d'hisenda per a evitar els retards en el seu pagament.

Respecte de l'atenció a les víctimes del delicte i davant la imminent entrada en vigor de l'estatut de la víctima el pròxim 28 d'octubre, s'està elaborant una profunda revisió de l'actual model, l'objectiu del qual no pot ser altre que oferir a la ciutadania un model més professional amb un enfocament multidisciplinar del que hui es manca.

Hem de millorar igualment la lluita contra la violència de gènere i domèstica, com també la necessària atenció als menors que es veuen implicats en processos judicials.
I hem de millorar i reforçar la gestió dels actuals equips psicosocials i modernitzar la gestió dels instituts de medicina legal.

Per tots estos reptes, volem comptar amb els diferents agents amb els quals, a més de les existents comissions bilaterals adés esmentades, hem d'implicar en la millora del funcionament de l'administració judicial.

En aquest sentit, la consellera ha anunciat la creació d'un fòrum per a la millora de la justícia, al qual seran convocats jutges, fiscals, lletrats de l'administració de justícia, sindicats, advocats, procuradors, graduats socials, pèrits, investigadors i associacions de consumidors i organitzacions de suport a les víctimes.

Vol ser un lloc d'encontre, debat i intercanvi i recerca de solucions compartides.
La Direcció General de Reformes Democràtiques aportarà el material teòric i l'impuls necessari per al seu treball.

En matèria d'administració pública, les línies generals d'actuació de la Direcció General de Funció Pública ja han començat a aplicar-se amb la celebració el passat dilluns de la mesa general de negociació.
Busquem reformar la gestió del personal al servei de l'administració autonòmica per a donar una resposta àgil i òptima a les peticions de la societat valenciana i també dels mateixos empleats públics.

L'actual administració del Consell està integrada per un total de quasi setze mil professionals, que és necessari reordenar, organitzar i formar perquè puguen oferir a la ciutadania un servei públic de qualitat, àgil i eficaç.
Totes i tots ells han exercit durant estos anys la seua responsabilitat amb diligència i professionalitat, tot i la gestió gens o poc motivadora duta a terme per anteriors governs.

En primer lloc, La Generalitat ha analitzat els reglaments orgànics de funcionament de les distintes conselleries amb vistes a l'elaboració de les corresponents relacions de llocs de treball.
Una vegada conclosa aquesta feina i després de la negociació amb les organitzacions sindicals, es procedirà el més prompte possible a l'aprovació i publicació en el diari oficial del decret de selecció i provisió en desenvolupament de la Llei 10/2010, d'ordenació i gestió de la funció pública valenciana, com a pas previ per a iniciar el procés per a la convocatòria dels corresponents processos de provisió dels llocs de treball.

La Direcció General de Funció Pública procedirà de manera progressiva a la convocatòria dels processos de provisió pendents, de forma que donarem resposta a una petició reiterada del personal al servei de l'administració autonòmica i les organitzacions sindicals que els representa.

En aquest punt vull destacar que pràcticament no s'han realitzat concursos de trasllat des de l'aprovació de la citada Llei 10/2010.
Per això considerem necessari i urgent iniciar la convocatòria de concursos de trasllat en l'àmbit de l'administració del Consell.

La Llei 10/2010 configura el concurs com el sistema ordinari per a la provisió de llocs de treball; concretament al seu article 101.
2 obliga a obrir convocatòries almenys cada dos anys, la qual cosa s'ha incomplit de forma sistemàtica.
Aquesta desídia ha afectat greument el funcionament òptim de les unitats administratives, ja que el gran volum de comissions de servei i la seua persistència en el temps provoca la prolongació de situacions de provisionalitat indesitjables que obliguen a forçar pròrrogues o a recórrer altres solucions per a salvar els problemes provocats pel límit temporal de les comissions de servei fixat en dos anys.

La generalització d'aquesta forma sui generis de provisió de llocs de treball de l'administració autonòmica és un greu obstacle per a qualsevol plantejament de redistribució o redimensionament dels seus efectius, ja que actualment quasi totes les conselleries tenen nombrosos llocs no ocupats des de fa molt de temps, però impossibles d'amortitzar o modificar per estar reservats a un titular que ocupa altre lloc de treball a l'espera de poder concursar.

Eixe model ha entrebancat qualsevol expectativa de millora professional del personal de l'administració de La Generalitat per la via més objectiva que existix, el concurs de trasllats, que d'altra banda és un sistema bàsic per a garantir l'objectivitat i la independència de les i els empleats públics en la seua tasca laboral diària.

La proliferació desmesurada de les comissions de servei ha desvirtuat l'essència d'aquesta figura, que no és altra que el seu caràcter temporal, per a convertir-la durant els darrers anys en quasi l'única forma de promoció professional al marge de la lliure designació.

Un altre motiu de preocupació per a la conselleria és l'alta taxa d'interinitat detectada en l'administració, situada al voltant del 30%, un percentatge totalment inadmissible de precarietat laboral, sobretot si tenim en compte que l'estabilitat laboral juga un paper fonamental en la motivació del personal i un incentiu per al treball ben fet, així com una major implicació en l'organització.

Per això anem a avançar en la implantació gradual d'una relació jurídica única per a totes i tots els empleats públics de l'administració valenciana, la funcionarial, tal i com preveu amb caràcter general la Llei 10/2010.
Això implica una aposta clara en favor que la relació contractual laboral siga inexistent o merament residual, estenent el règim funcionarial a tot el personal al servei de La Generalitat.

Al mateix temps també vull destacar que la Generalitat valenciana té una necessitat urgent d'incorporar personal en determinats sectors de la seua administració, en els quals els efectius dels cossos són escassos i en alguns departaments en edats properes a la jubilació.

Per aquesta raó, al llarg d'aquesta legislatura intentarem estabilitzar l'ocupació pública, de forma que l'índex d'interinatge.
.
.
perquè els llocs de treball de caràcter fixe o estructural giren com a màxim al voltant del 10% de la plantilla.

El primer pas per avançar en aquest procés serà la convocatòria abans del 31 de desembre d'una oferta pública d'ocupació corresponent a l'any 2015 en l'àmbit de l'administració del Consell, que incorpore el màxim nombre de places possibles, tant pel que fa al torn lliure com a la promoció interna.
Es tracta d'un tema transcendental, ja que les actuals restriccions únicament permeten convocar un 50% de la taxa de reposició d'efectius que en exercicis anteriors ha sigut inferior o directament nul·la.

Esta situació està provocant en sectors específics i concrets d'actuació conseqüències indesitjables com l'envelliment progressiu de les plantilles de personal al no incorporar-se nous efectius a estes.

Al mateix temps s'està produint el desmantellament de les plantilles del personal de les administracions públiques, ja que en el millor dels supòsits, amb l'actual taxa de reposició del 50%, suposa que com a molt ingressen en la respectiva administració la meitat del personal que extingix la seua relació laboral.

Pel que fa a l'administració de La Generalitat, per la seua estructura i piràmide d'edat, en un període que oscil·la entre deu i quinze anys, i de mantindre's aquest model d'oferta d'ocupació pública i amb una taxa de reposició d'efectius molt exigent, serà molt complicat prestar de manera adequada i solvent els serveis públics a la ciutadania valenciana.

Cal fer notar que el 38,13% dels empleats públics, 38,13, té una edat superior als cinquanta-quatre anys, la qual cosa, amb la normativa vigent a data d'avui, possibilita que si es té en compte amb una cotització en règim general de la seguretat social de quaranta anys o més acollir-se a la jubilació anticipada al arribar als sixanta-tres anys, planteja que en l'últim tram d'edat dels assenyalats un escenari de canvi a menys de deu anys vista, és a dir, amb la jubilació de quasi un 40% de la plantilla en els pròxims deu anys.

L'objectiu de la conselleria de justícia i administració pública és que tot aquest procés d'actualització i modernització de l'administració pública estiga revestit del màxim consens possible amb els agents socials, perquè la negociació amb les organitzacions sindicals no és un pur tràmit sinó un compromís de recerca dels punts d'encontre per arribar a acords amples i sòlids.

En aquest sentit, la Direcció General de Funció Pública ja ha constituït les meses generals de negociació 1 i 2 i la setmana que ve s'ha convocat una mesa tècnica prèvia a la convocatòria de la mesa sectorial de funció pública per a posar en marxa de manera consensuada i transparent els processos més urgents.

Per a tancar el capítol referit a les competències de la Direcció General de Funció Pública, vull destacar també la importància de la formació dels empleats públics, que té un paper fonamental en el procés d'actualització de l'administració.
En aquest sentit, anem a potenciar el paper de l'Institut Valenciana d'Administració Pública per a que amb noves iniciatives formatives es puguen millorar els coneixements dels empleats públics, perfeccionar les seues habilitats i ampliar les seues capacitats.

Per últim, la darrera àrea de la conselleria, però no per això menys important, és la Direcció General de Reformes Democràtiques i Llibertats públiques que naix amb l'objectiu de millorar la qualitat democràtica de l'administració autonòmica valenciana i de les nostres institucions d'autogovern.

Per aconseguir estos objectius, pel que fa a matèria judicial, la mencionada direcció general ja està treballant per a la posada en funcionament del fòrum per a la millora de la justícia de la Comunitat Valenciana i el fòrum de drets, llibertats i reformes democràtiques, que ha de reunir els diversos agents de l'àmbit judicial per ajudar amb la seua participació activa i igualitària a marcar les prioritats de la Conselleria de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques.

En aquest sentit, aquest fòrum per a la millora de la justícia té com a objectiu l'anàlisi, debat i proposta de mesures per a l'administració de justícia com a vehicle per a l'exercici dels drets i llibertats dels ciutadans, mentre que el segon es centrarà en l'anàlisi, debat i proposta de mesures relacionades amb la millora de la qualitat democràtica i amb l'anàlisi del grau efectiu de desenvolupament i gaudiment dels drets i llibertats a la Comunitat Valenciana.

Així, l'estratègia d'actuació d'ambdós òrgans consultius es basarà en la promoció d'un debat al voltant d'iniciatives que contribuïsquen a promoure processos de democratització, a millorar la qualitat dels avantprojectes de llei i projectes normatius que tramite La Generalitat i a proposar avanços en la formació dels funcionaris.

Un dels primers actes públics dels fòrums convocats per esta direcció general serà la celebració del dia internacional contra la corrupció, que tindrà lloc el dia 9 de desembre.
L'Assemblea General de Nacions Unides va designar esta data en un intent d'augmentar la sensibilització respecte a un fenomen que posa en perill l'essència dels règims democràtics.

Entre les línies de treball també figura la col·laboració amb el consell valencià de Col·legis d'Advocats de la Comunitat Valenciana per establir un programa de formació específic dirigits als advocats que vulguen oferir-se com a voluntaris en els tràmits d'assistència legal relacionats amb la crisi de persones refugiades provinents dels conflictes d'Orient Mitjà.

Al respecte, la Direcció General de Reformes Democràtiques està mantenint reunions amb els representants d'estrangeria d'aquesta organització col·legial per a valorar la xifra de lletrats que necessiten formació, així com els materials formatius i, finalment, per a col·laborar amb la guia d'atenció al refugiat per advocats, que elabora el Consell General de l'Advocacia.

Al mateix temps, també es posarà èmfasi en la conscienciació tant de la societat com dels mateixos professionals de l'advocacia sobre la importància de disposar de suficients lletrats voluntaris per atendre les sol·licituds d'assistència legal dels refugiats.

La memòria històrica és una altra de les competències d'aquesta direcció general, que posarà en marxa un estudi per a diagnosticar l'estat actual de desenvolupament de la Llei 52/2007, de memòria històrica en el nostre país, amb plena col·laboració amb les associacions existents al nostre territori i la resta d'administracions públiques.

En aquest sentit mantindrem i ampliarem aquelles qüestions relacionades amb l'ampliació de drets i establiment de mesures per afavorir les persones que van patir persecució o violència durant la guerra civil i dictadura posterior.
Precisament, aquest és l'objectiu d'una llei que no va nàixer per a ser utilitzada com a instrument de confrontació sinó de recuperació de la història i reconeixement de les víctimes.
Per aquesta raó, les actuacions de la conselleria de justícia impulsaran aquelles actuacions meditades que compten amb ample suport polític i social.

Finalment, però no per això menys important, pel que fa a la competència sobre processos electorals i consultes popular, la principal línia de treball que està previst posar en marxa en 2016 és l'elaboració d'una proposta d'estudi per a la reforma de l'actual Llei electoral valenciana 1/1987, mitjançant la creació d'un observatori.

En aquest sentit, els puc avançar que des de la conselleria de justícia volem que la proposta per a la reforma legislativa siga el més ambiciosa possible.
I per aconseguir-ho s'inclourà també la simplificació de la normativa complementària que regula les eleccions a les Corts Valencianes, la regulació específica dels comicis en les entitats locals menors i la millora en la coordinació interdepartamental dins de La Generalitat amb altres administracions públiques i amb l'administració electoral.

La gestió de processos electorals inclourà també diverses actuacions que busquen la millora i la modernització de la seua gestió, així com la dotació de major seguretat jurídica a l'organització de consultes populars, per a la qual cosa anem a impulsar la corresponent norma reguladora.

Senyories, acabe ja la meua intervenció primera davant aquesta comissió i, en primer lloc, vull donar les gràcies als tres directors generals de Justícia, Funció Pública i Reformes Democràtiques, que avui han volgut acompanyar-me en aquesta compareixença pel seu compromís personal amb una tasca que de ben segur serà més que profitosa per al conjunt dels valencians i valencianes.
Sabem que per aconseguir que així siga és necessari optimitzar el nivell de qualitat i eficiència dels serveis públics, millorar el nivell de transparència i accessibilitat de la gestió de les administracions públiques, així com ampliar les possibilitats de participació de la societat civil.

Eixa és la voluntat del govern del canvi nascut de l'Acord del Botànic, signat l'11 de juny de 2015, amb el ferm propòsit que la ciutadania siga l'eix central i el motor de les polítiques posades en marxa per les administracions públiques.
I avui vull ratificar la plena vigència d'este en aspectes com l'aposta per unes institucions inclusives, transparents, austeres i eficaces que estiguen al servei dels ciutadans, que han de tenir un paper protagonista en eixa presa de decisions.

Des de la Conselleria de Justícia, Administració Publica, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques gestionem àrees i serveis fonamentals per al benestar dels ciutadans i estem convençuts que cada euro invertit en el nostre àmbit competencial serà una inversió que afavorirà el desenvolupament present i futur de la Comunitat Valenciana.

Tan prioritari és per a nosaltres el dret a una assistència pública i de qualitat, a una vivenda digna o a una educació pública i de qualitat, com el dret a un sistema judicial modern i a una administració pública que done resposta àgil i eficaç a les necessitats i demandes de la ciutadania.

Eixe és el nostre compromís com a govern valencià i esperem, senyories, tindre el seu suport i la seua col·laboració en aquesta ambiciosa tasca que tenim per davant.

Moltes gràcies per la seua atenció.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor secretari autonòmic, per la seua intervenció.

Dos qüestions formals, abans de continuar i donar pas a la representant del Grup Parlamentari Popular.

Si no hi ha problema per part del portaveu dir-vos que el secretari autonòmic ha adjuntat un document amb registre d'entrada del dia 18 de setembre, registre 2.
494 , en el qual el secretari autonòmic sol·licita comparéixer davant la comissió corresponent per a explicar les línies generals d'actuació de la seua secretaria autonòmica.
Si no els pareix mal podíem adjuntar-lo amb el punt 2 de l'ordre del dia, que acaba d'exposar el senyor secretari autonòmic, i així ens estalviem que haja de tornar per a dir-mos una altra vegada el mateix.
Si els pareix bé.

I jo volia, també com a president, no tinc ninguna atribució, però sí recordar que els alts càrrecs i també els diputats han jurat o promés l'Estatut d'autonomia.
L'Estatut d'autonomia, en el seu article primer, diu el següent: Â«El poble valencià, històricament organitzat com Regne de València, se constituïx en una comunitat autònoma amb la denominació de Comunitat Valenciana.
Â» Per tant, jo com a president només vull recordar que la denominació de la nostra comunitat se diu Comunitat Valenciana.
I eixa és la definició que marca l'onomàstica de l'Estatut.
I, per tant, i com que ho han jurat, que valoren tots els presents la conveniència d'ajustar-se o no a esta denominació.

A partir d'ahí, té el torn de paraula la representant del Grup Parlamentari Popular per un temps de huit minuts.

La senyora Marcos Puig:

Muchas gracias, señor presidente.

Señor Puchades, agradecer la comparecencia a petición del Grupo Parlamentario Popular y también, como nos ha anunciado ahora el presidente, a petición propia en estas Cortes.

Ha terminado usted su intervención haciendo alusión al Acuerdo del Botánico.
Y yo quiero recordarle que en ese acuerdo no se habla absolutamente nada de justicia.
Espero que usted esté ahí para velar por la justicia en ese Acuerdo del Botánico y que la letra pequeña de ese Acuerdo del Botánico, que tampoco conocemos el resto de grupos parlamentarios, haga buena alusión a la justicia.

Señor secretario autonómico, agradezco su comparecencia hoy aquí.
Pero, mire, es que no hemos oído absolutamente nada nuevo en su comparecencia de hoy, nada que no le hubiéramos escuchado a la señora Bravo, a la señora consellera, en sus comparecencias ante los medios de comunicación.
Porque la señora Bravo usted tendrá que reconocer que antes de venir a estas Cortes ya se dedicó a establecer relaciones con los medios de comunicación y anunciar cosas antes que a la propia cámara.
Con lo cual esto no parece ser de muy buen talante, de ese talante que ustedes venden como transparencia, diálogo y consenso con el resto de fuerzas parlamentarias.
Pero, bueno, sea bienvenida su comparecencia hoy aquí.

La señora Bravo vino a la cámara, le digo, y no hizo absolutamente ninguna concreción de sus buenas declaraciones de intenciones.
Y usted tampoco ha concretado mucho más.
Ha hablado algo de… Dice, Â«en Gandía durante las próximas semanas cinco nuevos juzgados en 2016Â».
Pero no ha dicho cuáles.
Yo esperaba que usted lo hiciera, que concretara lo que la consellera dijo en los medios de comunicación y se comprometió también en esta cámara.

Espero, señor secretario autonómico, que la señora Bravo no haga con usted lo que hizo con el señor Ángel, es decir, que se espolsa todos los marrones y ya se dedica a pasearse por los medios de comunicación, a comprometerse y a usted le deja la labor de venir a esta cámara a dar la cara ante sus promesas incumplidas.

Queremos saber, señor secretario autonómico, cómo van a concretar las promesas anunciadas.
Y es que la inversión en justicia -y esto no son palabras mías, son palabras de la señora Bravo- la inversión en justicia es un tema de voluntad política.

Y como estamos en el mes de octubre, cerca ya de la aprobación de los presupuestos en esta cámara, yo le pregunto: ¿qué porcentaje del presupuesto de la Generalitat valenciana va a ir destinado a justicia?
Porque, mire, esto es cuestión de voluntad política ¿no?
Lo dice la consellera.
¿Cuál es su voluntad, señor secretario autonómico?

¿Qué calendario tiene previsto para la implantación de los quince órganos judiciales?
Como le decía, usted ha dicho, en 2016, cinco nuevos juzgados.
Pero no dice ni dónde, ni cuándo.
Concreción, por favor.
Esto para un titular está muy bien, pero, evidentemente, aquí se viene con la concreción.

Quiero saber, queremos saber si van ustedes a pagar al día a abogados y procuradores por el turno de oficio.
¿Tienen ya establecido el calendario de pagos?
Lo digo porque, durante la legislatura pasada, los representantes del Grupo Socialista, de Compromís y de Esquerra Unida decían que ellos iban a hacer un calendario de pagos.
Y ustedes también se comprometieron a eso durante la campaña electoral.

Anunció también la consellera un plan de choque, a bombo y platillo, en los medios de comunicación.
Queremos saber el contenido de ese plan de choque, el presupuesto.
Queremos concreción.
Queremos saber.
Queremos transparencia.

Lo único real que han hecho ustedes, desde que han llegado al gobierno, es firmar un convenio con el ministerio de justicia para recibir los 859.
000 euros obtenidos de la recaudación de las tasas judiciales.
¿En qué van a emplear ese dinero?
¿Van a emplear el dinero en lo que dice la ley que lo tienen que emplear, o no?
Digan ustedes, exactamente, en qué van a emplear el dinero que viene del gobierno de Madrid.

Han hablado ya con los alcaldes que han estado poniendo palos en las ruedas en los últimos años para dilatar el proceso de implantación y de localización de instalaciones judiciales.
Habla usted del señor alcalde de Alcoy.
¿Ha hablado usted; ya han concretado; ya se ha producido la cesión que se tenía que producir, que hace años estaba pendiente?
¿A ustedes ya no les ponen palos en las ruedas?
Yo me alegro, me alegro por los alcoyanos y, sobre todo, por los valencianos y por la justicia.

Anunció la consellera también la puesta en marcha, y usted también lo ha dicho hoy aquí, del foro de la justicia.
Nosotros…, usted sabe que, desde el Partido Popular, pues, propusimos la creación de la mesa de la justicia.

También anunció la creación de otros foros; y usted también ha anunciado hoy la creación aquí de un foro contra la corrupción.
La respuesta es, ¿va a invitar a esas foros a entidades y asociaciones representantes de la sociedad civil que propongamos desde estas Cortes, que propongamos todos los grupos parlamentarios?
¿Va a invitar usted a esas entidades, o solamente van a invitar a las que ustedes decidan?

¿Qué van a hacer ustedes con Favide, señor secretario autonómico?
Concreten, por favor.
¿Favide va a seguir siendo la fundación de atención a las víctimas?
¿Cuándo van a incorporar los trabajadores sociales y los psicólogos a los que se refería la consellera en su comparecencia?

Tardaron ustedes, señor secretario autonómico, en nombrar al director general de Función Pública.
Y, por fin, este lunes, tuvieron la primera mesa de negociación.
¿Se concretó algo, de verdad, sobre la devolución de la paga extra de 2012, más allá de la voluntad de pagarla?
¿Ya lo han contemplado en el presupuesto?
¿Y qué hay de la carrera profesional?
¿Es cierto que han condicionado ustedes el pago de la extra a que venga el fondo de liquidez autonómica?

Por cierto, saben ustedes que hace unos años criticaban el fondo de liquidez autonómica del gobierno de Rajoy.
Ustedes no lo querían.
Y ahora resulta que parece ser que de eso dependen sus promesas electorales.
Bienvenidos a la política, porque política es gestionar, gestionar con los recursos que uno tiene, y tomar decisiones.

¿Es, entonces, una cuestión de voluntad política o es que ustedes hacen promesas contando con el dinero que viene de Madrid?

Por cierto, este año, ¿qué van a hacer?
¿Van a dedicar algo a la justicia, de los más de mil seiscientos millones de euros que vienen de más del gobierno de Madrid?

Usted se ve, señor secretario autonómico, o así lo ha manifestado durante su comparecencia hoy aquí, una persona transparente.
Y así lo ha declarado usted, ha dicho que la transparencia será una de las líneas a seguir de la conselleria.
¿Nos va a aclarar usted a cuántos subdirectores y jefes de servicio ha cesado este gobierno y han nombrado por procedimiento distinto a la libre designación, para no tener que publicarlo en el diario oficial de la Generalitat valenciana?
¿Tienen algo ustedes que esconder?
Queremos saber.
Queremos saber quiénes son, cuáles son sus currículums, cuáles son sus méritos, señor secretario autonómico.

Nos enteramos por la prensa que el señor Puig encargó a la señora Bravo un informe sobre medidas legales contra el gobierno.
¿A qué medidas legales se refiere?
¿Se refiere a la financiación?

La señora Bravo declaró que llevar al gobierno a los tribunales por el tema de la financiación era una irresponsabilidad.
Sin embargo, parece ser que sí que ha aceptado el encargo.
¿Usted opina lo mismo, señor secretario autonómico?
¿Opina que sería una irresponsabilidad llevar a los tribunales al Gobierno de España por el tema de la financiación?

¿Cuáles son las medidas legales, en concreto, que le ha encargado el señor Puig a la señora Bravo?

Usted ha dicho que la transparencia será una de las líneas a seguir de la conselleria.
Queremos saber, señor secretario autonómico.

Queremos saber cuáles son esas medidas legales y si van a liquidar ustedes a la abogacía de La Generalitat.
Porque, claro, si ya está la conselleria de justicia para estas cuestiones, ¿qué pinta aquí la abogacía de La Generalitat?

¿Qué es esto de las reformas democráticas y las libertades públicas?
Algo ha dicho.
Ha hablado de los foros a los que yo me refería anteriormente.
¿Van ustedes a reformar la democracia?
Concrete, por favor.
¿Son leyes; van a contar con el consenso, con el diálogo; van a contar con nuestras propuestas, por parte de los grupos de la oposición también?

¿Van a utilizar ustedes recursos públicos a vigilar las libertades del pueblo valenciano?
Eso no es propio de un estado de derecho, señor secretario autonómico.
Eso más es propio de repúblicas bananeras.

Mire, para el Partido Popular, la libertad es la capacidad de poder elegir, poder elegir a qué colegio llevar a su hijo, poder elegir tantas y tantas cosas cotidianas.
¿Ustedes van a dedicarse a coartar esa libertad?

Yo espero que tanto la señora Bravo como usted no quieran ejercer su profesión desde la conselleria, porque ustedes ahora son el ejecutivo, señor secretario autonómico.
Y en un estado de derecho, está el poder ejecutivo, legislativo y el judicial.

Por mi parte, nada más.
Espero que me concrete y me responda a todas las preguntas que le he hecho, porque de verdad que espero que esas nuevas formas de gobernar sean una realidad y que, de verdad, la transparencia sea una realidad.

Y vuelvo a repetirle, de verdad sentiría muchísimo que la señora Bravo se dedicara a hacer falsas promesas en los medios de comunicación y a usted le encargara el marrón de venir aquí para dar la cara.

Gracias.

El senyor president:

Muy bien.

Tiene la palabra la portavoz del Grupo Podemos.
Pero le ruego un minuto, a ver si me aclaro con el chisme este.
(Veus)

Ya está claro.

Adelante, tiene la palabra.

La senyora Cabedo Laborda:

Gràcies, senyor president.

Bon dia, senyor Puchades Vila.

Bé, en aquests quatre minuts no podré aprofundir molt, però atenent i, sobretot, esperant que iniciem una nova legislatura que es caracteritze per construir ponts de diàleg, entenc que n'hi hauran més ocasions.
Per això, només em centraré en alguns punts en concret.

Des de Podem, rebem positivament una secretaria que faça un vincle directe entre justícia, democràcia i llibertats públiques.

Comencem una legislatura amb una justícia profundament maltractada des de diferents punts de vista.
En primer lloc, des d'un punt de vista dels recursos materials.
Vosté mateix ha parlat de com les infraestructures judicials estan en una situació molt precària, però també n'hi ha una precarietat en la realització de les tasques judicials.
Per això, celebrem que ens haja avançat aquesta col·laboració amb la direcció general de tecnologies de la informació i del projecte Àgora.

No fa falta reformar la democràcia.
Ningú parla de reformar la democràcia.
És que simple i planerament, en tindre una justícia àgil, estarem tenint, realment, una democràcia.
Des de Podem volem recordar que n'hi ha un dret fonamental en qualsevol carta magna, que és el dret a la tutela judicial efectiva.
Si no tenim una administració de justícia com mana, tampoc podem estar dient que tenim un dret fonamental, com és el dret de la tutela judicial efectiva respectat.
Per tant, necessitem una administració de la justícia digna, per a assegurar la dignitat de les persones.

També ens agradaria que ens indicara.
.
.
, perquè vosté ha parlat o, més bé, ha destacat la formació del personal de l'administració pública, perquè ha indicat que és fonamental per a l'actualització de l'administració pública.
Atenent que una de les seues competències són plans, quant a convenis i acords de cooperació per a la formació de jutges, magistrades, fiscals, secretàries judicials, etcètera, voldríem preguntar-li, ¿quins plans té, especialment quant a la integració de la perspectiva de gènere?
Nosaltres entenem, entenem, que s'han de destinar recursos als tribunals de violència contra les dones, però creiem que la formació en integració de la perspectiva de gènere de jutges, magistrades, etcètera, és el que realment ajudarà a una vertadera assistència integral en els casos de violències masclistes.

També vosté ha parlat sobre que n'hi ha una imminent entrada en vigor de l'estatut de la víctima i que estan treballant per a enfocar-lo d'una forma multidisciplinar.
Vosté sabrà que en la Unió Europea s'està començant a parlar sobre el concepte de delictes d'odi.
Aleshores, atenent que vosté té competències en matèria d'atenció a la víctima del delicte, volem saber si va a coordinar-se, a més, amb la conselleria d'igualtat per a anar caminant cap a.
.
.
, més que concepte de víctima del delicte, més bé víctima de delictes d'odi.

També volem emfatitzar en les polítiques de mediació.
Creiem fermament que una forma de no saturar els jutjats no només és dotar-los de personal i de recursos materials, sinó també apostar per aquest tipus de polítiques.
Açò ajudaria a una qüestió de millorar l'eficàcia i l'eficiència judicial, però també creiem que hem d'apostar per una filosofia d'una vertadera cultura de la pau.
I la mediació és.
.
.
, creiem que prioritària.
Volem saber, per tant, ferramentes i polítiques per a implementar la mediació i també, sobretot, per a sensibilitzar la ciutadania que eixe és el camí a seguir.

Per últim, destacar que estem profundament interessats en ferramentes per a fer la lluita contra la corrupció, una cosa real i efectiva.
Ens ha ja comentat que el 9 de desembre serà el dia internacional contra la corrupció, però volem saber més ferramentes per a implementar en els següents mesos.

I, per últim, també volem saber ferramentes per a afavorir les consultes populars.
La democràcia no es pot configurar com a anar cada quatre anys a votar, entre altres coses perquè quanta més participació ciutadana, menys temptacions creiem que tindran certes persones en corrompre les institucions.
Hem de tendir a eixa democratització més profunda.
N'hi ha una frase que m'agrada molt, que diu, Â«allò que és personal, és políticÂ»; i, per tant, cal començar a escoltar la veu del poble, d'una forma concorde a estar vivint en el segle XXI.
Per tant, volem saber com va a desenvolupar o quines idees té per a desenvolupar el sistema de consultes popular, més enllà de la reforma de la llei electoral.

Simplement, acabar desitjant-li no sort, sinó força, atenent la situació de l'administració de justícia actual.

El senyor president:

Molt bé.

Moltes gràcies, portaveu.

Té la paraula, també per un espai de quatre minuts, el portaveu del Grup Ciutadans.

El senyor Marí Malonda:

Buenos días.

Gracias, señor secretario autonómico, por la comparecencia.

Y, después de felicitarle, le tengo que reconocer una cosa.
Tenía algunos apuntes, unas ideas que compartir con usted; pero también es cierto que, después de la intervención, como dirían en el mundo taurino -que no me gusta hablar de la tauromaquia-, vamos a cambiar de tercio, porque hay ciertas afirmaciones que ha hecho usted que, desde luego, por lo menos, no decir que me preocupan, pero me inquietan.

Poner también en negrita el comentario que ha hecho el presidente de la mesa sobre… Usted ha sido secretario judicial, ahora es secretario autonómico, y habla de País Valencià, cuando la denominación que nos hemos dado todos los valencianos es Comunidad Valenciana.

Mire, usted ha hecho una descripción de la situación, de cómo estamos.
Es lo mismo que hizo la consellera hace muy poquito.
Es decir, la consellera se pasó dos horas y un minuto haciendo una descripción de lo mal que estábamos en esta santa tierra, y un minuto haciendo propuestas.
Usted creo que se ha pasado dieciocho minutos haciendo, diciendo y llorando qué mal estamos en esta santa tierra con el tema de la justicia, y he anotado alguna propuesta que voy a comentar con usted, si me da tiempo, pero, en todo caso, muy muy muy poquitas.
Del cómo, qué es lo que van a hacer y cómo lo van a hacer, pues, creo que hay bien poco.

Mire, he apuntado -corríjame- que van a crear una subdirección general dependiente de la dirección general de tecnologías y administración, es decir, por el tema, por un asunto que ha comentado de internet que yo no he terminado… O sea, lo que va a hacer es incrementar el personal en un departamento; o sea, va a crear una secretaría más, que creo que lo he entendido…, seguramente lo habré entendido mal.

Luego, de personal, una subdirección general.
También he anotado que era una nueva subdirección general para agilizar recursos de personal, he creído entender.
Seguramente, también estaré equivocado.
Pero me gustaría que lo comentase.
Y, si es así, si se va a incrementar más personal en la administración, ¿cuál va a ser la estructura organizativa?
, etcétera.

Y, mire, una de las cosas que más me ha preocupado es cuando usted se refería a país.
Hablaba de país y una potenciación del valenciano en el país.
Cuando se refiere a país, ¿quiere decir que va a incrementar el uso del valenciano en España o…?
Porque ahí me he perdido un poco.
Es decir, ¿hablaba de país refiriéndose a la Comunidad Valenciana, o hablaba de país refiriéndose a España?
Eso me gustaría que lo aclarase.

Y cuando hablaba de potenciación, ¿debemos de entender que va a instrumentalizar usted también la justicia con el tema de la lengua y que un señor que viene de Cuenca o de Murcia, cuando vea un oficio en la ciudad de la justicia, no va a ser capaz de entenderlo?
Es decir, ¿está proponiendo usted una inmersión lingüística también en justicia?

Para terminar… (Veus) Sí, somos muy brutos, pero luego pasa lo que pasa.
Luego pasa lo de las banderas, que señores de Compromís, pues, esconden la bandera.
Somos tan brutos que cambian el himno regional.
Eso no es bruto.
O sea, respetar la ley no es bruto.
O sea, los brutos somos nosotros.

Pero bueno, mire, terminaré lo poquito que me queda haciéndole también un comentario que le hice a la consellera.
Creo que vamos a estar muy de acuerdo en eso.
Pero mire, con relación a las víctimas de violencia de género, la atención primaria no es escasa.
Decir escasa sería decir es muy, muy insuficiente.
Mire, no es de recibo que una persona, una mujer que sufra una agresión el fin de semana no pueda recibir atención sicológica hasta el lunes.
Tampoco es de recibo que una víctima de violencia de género que no viva en Castellón, Valencia o Alicante sea atendida por un letrado sin especialización en la materia.
Con referencia al personal, que seguía usted haciendo descripción que no tenemos medios humanos, que no hay ordenadores, etcétera.
Mire, ustedes tienen en su programa electoral, y aún no han sido capaces de desarrollar el cómo van a incrementar el personal, cómo van a incrementar los medios materiales que tanto necesita la justicia.

Y, por otra parte, y finalizo porque no me queda tiempo en esta intervención, ¿van ustedes a potenciar la mediación en el ámbito penal?
Eso también me gustaría saberlo.

Muchas gracias.

El senyor president:

Muchas gracias, portavoz del Grupo Ciudadanos.

Tiene la palabra el representante del Grupo Compromís.

El senyor García Latorre:

Sí, moltes gràcies, senyor president.

Senyor secretari autonòmic, moltes gràcies per la seua intervenció.

Doncs bé, jo crec que ací, al País Valencià, el que va des de Vinaròs fins a Pilar de la Horadada, la situació de la justícia es troba en una situació caòtica i desastrosa, com l'altre dia molt bé va identificar la consellera en la seua intervenció.
És de veres que estem en temps de canvi, i necessitem respostes de canvi.
I sembla que en este cas el Partit Popular, i crec que també un poc Ciutadans, no s'assabentaren de les propostes que féu l'altre dia la consellera, que en féu moltes.
I jo els convide que repassen la seua intervenció.

I hui, el secretari autonòmic mos ha fet una concreció d'una sèrie de propostes que jo pense que van en la bona direcció, sobretot perquè són propostes reals.
I una d'elles molt important: el tema de les noves seus judicials.
El Partit Popular en el 2011 va decidir Â«porque era un alto y desproporcionado coste y carecía de sentido si no entraba en funcionamientoÂ», eliminar els quinze jutjats que s'anaven a ficar en funcionament.

Doncs mire, no és Â«costeÂ», és inversió.
I no invertir en justícia és no invertir en democràcia, ni en facilitar una millor administració de justícia.
Es van a ficar en marxa cinc jutjats i sembla que el Partit Popular encara no s'ha assabentat.
Segurament no s'ha assabentat ni que està ja en l'oposició, i que no ha fet les coses ben fetes durant estos vint anys i per això està en l'oposició.
Perquè els quinze jutjats ja estan determinats des del 2010 quins quinze jutjats anaven a ficar-se en marxa.
I nosaltres agraïm que això es fique i es tire endavant.

També és de veres que quant a infraestructures s'ha estat malament.
S'ha estat malament perquè ací s'han malbaratat els diners en ciutats de les arts i les ciències, en el tema de l'Àgora, edificis que han costat centenars i centenars de milions d'euros, mentres jutjats com el d'Alcoi i altres ciutats importants del nostre país resulta que han d'estar en una situació que fins i tot en este cas la inspecció de treball diu que no estan en les òptimes condicions per a poder treballar els funcionaris.
Funcionaris que, per cert, estan donant el callo dia a dia i que es mereixen un altre tracte que jo espere que a partir d'ara es done.

Quant al tema mitjans tecnològics, anem a vore: hem comprat 3.
200 ordinadors.
És vergonyós que fins ara els funcionaris de justícia havien d'esperar vint minuts que s'òbriguen els ordinadors per començar a treballar.
3.
200 ordinadors, més de dos milions d'euros emmagatzemats en el que és la Ciutat de la Justícia, per no ficar el software per a poder ficar-los en marxa o coordinar-los.
Vosté ha ficat una mesura, que és coordinar en este cas el que són els programes Cicerone i Fortuny, que en este cas tant el que és per a la gestió de processos judicials, com la fiscalia, estan demanant des de fa molt, molt de temps que es fiquen en marxa.
I coordinar-los a nivell estatal amb la resta de comunitats autònomes.
I també ha fet menció al tema Favide.
Doncs mire, això el Partit Popular s'ha de fer moltes preguntes.
Perquè ahí n'hi havien més generals que tropa, cobrant salaris desproporcionats, mentres no es feia la faena.
I han dut a una situació en què hui en dia haurà de fer un esforç, en este cas, la consellera o la conselleria per tirar endavant i mantindre eixe servei públic.

Fins i tot en el tema del que és la digitalització, en este cas del que és la informatització dels sistemes judicials.
Anem a vore, tenim un informe que diu que gastem deu milions de folis al mes, vora cent mil euros al mes.
Que si això s'haguera fet el treball quan tocava i s'haguera invertit els diners que tocava, estaríem estalviant centenars de milers d'euros que podien invertir-se en millorar el sistema judicial.

Quant a l'ús del valencià el que s'està demanant és, com a mínim, que estiguen en bilingüe tots els documents, igual que estan en altres administracions.
I nosaltres també facilitem i felicitem en este cas la conselleria en el tema que per fi hi ha un diàleg social i n'hi ha diàleg en el que és la funció pública.
S'ha creat la mesa general de negociació, s'han assegut, s'han abordat temes i en este cas ací n'hi han temes de molta importància que han vingut arrossegant-se des de darreres legislatures.
I ara, de cara a les eleccions pareix que tot es vaja a fer pols: es va a pagar la paga extra, es va a recuperar el poder adquisitiu.
Totes les coses.
El que no han fet en vint anys volen fer-ho en quatre dies.

I un tema molt important, el tema de la formació.
Entenem que els funcionaris han d'estar formats i sobretot han de tindre un institut, en este cas l'Institut Valencià d'Administracions Públiques, que deu prestar els cursos i no començar a privatitzar la formació, com s'ha fet anteriorment.
I després, per acabar i sobre el tema de reformes democràtiques, sí, nosaltres també volem eixa reforma de la llei electoral, que siga més equilibrada i que n'hi hasquen nous sistemes de participació de la ciutadania en els afers públics.

Creguem que són temes molt importants que.
.
.
, junt al finançament, que en este cas també ahir s'aprovà una proposta molt important de cara al govern central.
Però també entenem que, si això al final no és possible, des de la conselleria també s'engeguen tots aquells procediments necessaris, si fa falta fins via judicial, per reclamar allò que ens pertoca.

Per tant, desitjar-li el millor en esta anadura i que totes estes propostes que s'han elaborat i que s'han detallat, tant l'altre dia en la compareixença de la consellera, com hui per part del secretari autonòmic, comencen a funcionar d'ara endavant.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor portaveu del Grup Compromís.

Té la paraula la portaveu del Grup Parlamentari Socialista.

La senyora Peris Cervera:

Gràcies, president.

Senyor Puchades, benvingut a esta comissió i benvingut també a la política.

Ho dia la representant del Partit Popular.
Jo li dic que sí, que benvingut a la política, però a la política en gran, a la bona política, a la política de l'honestedat, de la responsabilitat, a la política que treballa per als interessos de les persones, de la ciutadania en general, la que atén la necessitat de les persones i no dels seus interessos particulars.
Aixina que benvingut, senyor Puchades, a la política.

Em sap greu espatllar uns versos meravellosos de Pedro Salinas, però després de la intervenció de la representant del Partit Popular, em vénen al cap.
I ell dia que Â«lo que eres me distrae de lo que dicesÂ».
I en certa mesura, el que són no mos poden fer entendre.
.
.
O el que diuen no mos pot fer oblidar el que són.
Perquè, mire, jo l'he escoltat, senyor Puchades, i em resulta estrany, després de la primera intervenció.
.
.
, i li vaig a preguntar: senyor secretari autonòmic, què em pot dir del pla de modernització integral de la justícia que va plantejar el govern anterior 2011-2014?
Â«No está ni se le esperaÂ»?

On està i què ha passat en eixe pla de modernització dels arxius judicials?
Per cert, va haver-hi un compromís de crear un servei comú d'arxius territorials en cada una de les províncies.

Senyor secretari autonòmic, no li he escoltat una paraula d'estos grans projectes.
És que tal vegada no estan?

Senyor secretari autonòmic, vull preguntar-li per l'expedient digital, perquè hi havia un compromís que ja hui estaria vigent, en ple funcionament.
I m'ha resultat molt estrany escoltar-lo a vosté dir que no estarem ni tan sols en condicions el proper any de poder tindre'l endavant.
Jo pensava, després d'haver-los escoltat tots estos anys, que això era una realitat ja a la Comunitat Valenciana.
A la millor m'han venut una comunitat distinta de la real, de la que vivim tots els dies les persones a esta terra.

Senyor secretari autonòmic, on està eixe increment de jutges i magistrats?
Perquè vosté parla, i té raó, que tenim un dèficit important i de fet s'han fet alguns plantejaments, i la consellera està en eixe intent de tornar a recuperar eixos quinze jutjats als quals vàrem renunciar.
Perquè les dades les donava vosté.
Els nostres jutjats tenen una càrrega de treball, parlava d'un 10% per damunt de la mitjana.

Per tant, tenim un problema diferent, almenys per damunt de la resta.
Però jo creia que l'increment de jutges i magistrats vostés el tenien ja.
No?
En fi.
Però mire, el Partit Popular exigia al govern que vingueren a la Comunitat Valenciana cent jutges d'adscripció territorial.
Estan?
I varen plantejar que crearien una nova xarxa d'atenció a les víctimes del delicte, especialment en el cas de la violència de gènere.
I ací, senyor Puchades, no li vaig a preguntar si estan.
No estan.
No a soles no la incrementaren, sinó que varen pegar una retallada del 60%, deixant absolutament en la màxima vulnerabilitat dones víctimes de violència que no reben l'atenció que mereixen i a la qual tenen dret, a la qual tenen dret.

I el més lamentable de tot açò, i li demanarem, com li demanarem a la consellera que vinguen ací a explicar-mos què ha passat en Favide.
Perquè si la informació que hi ha és que al final, com dia el representant de Compromís, els diners es destinaren més a pagar estructures per dalt que als advocats, psicòlogues i treballadors en les oficines reals, estaríem molt malament.

Per això, jo volguera preguntar-li per totes estes coses, perquè jo pensava, després d'haver-los escoltat, que tot açò vosté ja ho tenia.
I si ho tenia tot açò, li anava a dir, senyor secretari, vosté té per davant un gran repte.
I és un repte que parla de modernització i que parla d'agilitzar i garantir un servei públic, de qualitat, de la justícia a la Comunitat Valenciana.
Eixe és el gran repte que tenim.
Que ho té un poquet més difícil?
Sense dubte.
Però mire, a pesar del que diguen, no abandone la meta que s'ha ficat este govern.
Hem de recuperar eixe servei per a la ciutadania.
Perquè la justícia és un valor, és un dret, però també és un principi constitucional.
Ficant-la a prova i l'objectiu que perseguim, jo estic convençuda, senyor secretari, que aplegarà a bon port.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora portaveu del Grup Socialista.

Té la paraula, sense límit de temps, el senyor secretari autonòmic.

El senyor secretari autonòmic de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques:

En primer lloc, moltes gràcies a tots els diputats i diputades que han intervingut, pel seu to tant en la crítica com en el discurs positiu.

Bé, intentaré anar contestant potser d'una forma un poc atropellada.
Intentaré donar contestació a tots.
Si no, de cas, després en l'altre torn podem anar completant algunes de les contestacions.

Vull començar pel principi, que és per on s'ha de començar, pel pacte del botànic.
La primera referència, i a més pràcticament ha estat la meua última referència dins del meu discurs del pacte del botànic.
És cert, en el pacte del botànic no hi ha una línia sobre l'administració de justícia, ni sobre funció pública, que és una altra de les meues competències, que no vull que obliden, encara que ens centrem molt en el tema de la justícia, però no vull que obliden, perquè és fonamental tindre una administració moderna i eficaç per a donar servei als ciutadans.

Certament en el pacte del botànic no apareix la justícia ni la funció pública, com no apareixen moltes altres qüestions.
Perquè el pacte del botànic, a part de les qüestions més concretes que hi puguen aparéixer, que sí que hi ha desnonaments, banca pública, finançament autonòmic, el pacte del botànic és sobretot un pacte de valors, un pacte d'acord i de consens entre tres forces polítiques sobre uns determinats valors per a construir la política valenciana per als pròxims anys, per a revertir els últims vint anys de govern autonòmic que ha malbaratat i ha destrossat, ha deixat pates per amunt la política i l'administració valenciana.

Un pacte de valors que posa al centre les persones, i les persones per a l'administració de justícia són absolutament prioritàries, i per a l'administració pública, per a la funció pública, són el seu destinatari del seu treball i de la seua activitat quotidiana.
Per tant, no patixquen, que en el pacte del botànic, en totes les seues reunions que farem de seguiment i de desenvolupament del pacte del botànic, la justícia, l'administració de justícia i la funció pública van a estar ben presents en els nostres debats i en el seu desenvolupament.

Em diuen que no he dit res diferent de la consellera.
Â«Ausades, mi vidaÂ», encara com.
Perquè si no, seríem titulars.
Si jo vinc amb un programa diferent de la consellera, ja no feia falta que Ximo Puig fera una roda de premsa ara a les dotze, per a presentar el document firmat per totes les forces polítiques.
Seríem portada.

Mireu, escolten, hem conformat un pacte de govern entre dos forces polítiques, amb el suport d'una tercera.
És cert que en les conselleries hi han persones de les diferents forces polítiques, inclús en el cas de la nostra conselleria, amb una àmplia presència de persones independents, sense carnet.
Però el programa és únic, les prioritats són úniques i la voluntat de canvi és única.
I, per tant, el discurs de la consellera el signe absolutament i amb els ulls tancats on faça falta, igual que estic segur que la consellera està absolutament d'acord amb tot el que els he estat exposant, i que no és més, evidentment, que el desenvolupament d'eixe programa de govern que anem conformant amb la conselleria de justícia i de funció pública.

Em demanen concreció, i jo crec que en algunes coses he estat molt concret, en les que es pot.
He estat molt concret que la setmana que ve, el vint-i-tants d'octubre comença la integració del sistema Fortuny i del sistema Cicerone al partit judicial de Gandia.
He estat molt concret que el dia 15 d'octubre comença la implantació del sistema informàtic per a la inscripció dels naixements en el registre civil per via telemàtica.
He estat molt concret que es van a crear cinc jutjats en el pròxim any.

El que no em pot demanar és peras al olmo, el que no em pot demanar és que jo li diga quin va a ser el pressupost de La Generalitat perquè evidentment s'està elaborant ara mateix la proposta que la nostra conselleria elevarà a la conselleria d'hisenda i, després, la conselleria d'hisenda ha de tancar definitivament, d'acord amb la realitat pressupostària, que vaig a estalviar-me donar-los un míting sobre quina és la situació financera de la nostra comunitat, vaig a estalviar-m'ho perquè ja sabem tots que la caixa està ¡buida!
, i no només enguany sinó l'any que ve.

I em diuen, Â«bé, això vol dir que el tema del pagament de la paga extra…Â», a la que ja ens hem compromés en mesa general, això no és un desideràtum.
L'administració pública s'ha compromés amb les forces sindicals en el pagament del 26,03% de la paga extra durant l'exercici 2015 i esperem, i així està parlat però no està encara escrit perquè no ha arribat el moment, que durant la llei de pressupostos es contemplarà la devolució del 50%, aproximadament, de la resta de la paga extra.

El que no podem és prendre un compromís de pagament en la nòmina d'octubre, ni en la de novembre perquè, evidentment, en efecte, estem esperant un FLA; un FLA que el Partit Popular vol vendre'ns que és un regal del govern central.
No, ¡escolten!
, el FLA és que el govern central ens torne els diners que són ¡nostres!
, de tots els valencians i les valencianes, per un sistema de finançament absolutament ¡injust!
, tant que a alguns se'ls ompli la boca parlant d'igualtat.

¡Escolte!
, ja voldria jo ser igual que un extremeny, ja voldria ser jo igual que un madrileny, ja voldria ser jo igual que un andalús, voldria no pagar ni un euro en els peatges d'autopista, voldria que els meus fills tingueren els llibres de text gratis, però els valencians som iguals per al que interessa no per a allò realment important per a la nostra societat.

I la realitat és això, que el govern central vol tutoritzar i monitoritzar l'autogovern valencià i el que vol és, quan puga, donar un zarpazo al nostre autogovern i tutelar-nos ja de forma definitiva a través del FLA i de la manca d'assignacions pressupostàries.
I d'això és bona mostra, també, és el projecte de pressupostos de l'estat que s'ha presentat al Congrés dels Diputats.

Per tant, des d'esta conselleria s'han pres compromisos per a tornar la paga extra als funcionaris, un compromís que no era obligatori perquè vullc recordar que el senyor Montoro, al juliol, en una mesa general a la qual personalment vaig a assistir-hi i li ho vaig recordar, ens va dir a les comunitats autònomes que pagàrem si teníamos disponibilidad financiera, y si no pagas, pues arreglatelas tú con los tuyos, una absoluta deslleialtat del ministre Montoro.
I així li ho vaig manifestar personalment en aquella mesa general de negociació de l'administració pública, una deslleialtat amb la Comunitat Valenciana, amb el País Valencià i amb tots els seus ciutadans deixant-nos a la nostra sort, allà amb les nostres finances, finances que prèviament el ministerio de hacienda s'ha dedicat a estrangular de forma clara, rotunda i voluntària.

Per tant, compromisos els n'hi ha i molts amb els funcionaris; amb els funcionaris de justícia també.
Tornarem la paga extra durant el que queda d'exercici, el 25%, i la resta que queda, aproximadament el 50%, segurament a principis d'any perquè en el cas dels funcionaris de justícia sí que n'hi ha una reserva expressa de diners que per unes qüestions d'un informe jurídic, que l'anterior equip va demanar sense ser necessari, va parar el seu pagament al mes de juliol.

Més coses que ens han dit: pla de xoc, calendari pagament d'advocats.
Miren, quant al pagament de l'assistència jurídica gratuïta estem complint escrupolosament el calendari de pagaments al que l'anterior equip directiu es va comprometre, i el 30 de setembre acabava legalment, d'acord amb el calendari de pagaments acordat, acabava la tramitació per al pagament del segon semestre del 2015.

Per tant, la conselleria de justícia ha complit escrupolosament els terminis acordats i ara està pendent, pot ser d'un moment a un altre ens diguen si ho han pagat o no, que depén que la conselleria d'hisenda li done definitivament al botó.
Però la conselleria de justícia ha complit novament, com en els últims trimestres -vullc dir-ho també-, amb el calendari de pagaments que s'acordà amb els diferents professionals.

Ens parla la senyora diputada del Partit Popular que la consellera ha anunciat un pla de xoc.
Bé, clar, és que en el passat estàvem acostumats a la presentació de tants plans amb un cartón pluma ben bonic, o posar una primera pedra que després l'eixien teranyines, que segurament pensa que tots fem el mateix; un pla de xoc ha de ser un cartón pluma, un power point, una primera piedra.
No, ¡escolten!
Un pla de xoc per a nosaltres són les xicotetes coses, les coses que podem solucionar dia a dia per a millorar la qualitat de vida i d'atenció dels funcionaris i dels usuaris de l'administració de justícia.

I en eixe sentit he explicat en la meua exposició que des dels serveis tècnics i des de la direcció general s'està elaborant un llistat de prioritats, és a dir, anem a actuar amb els pocs recursos que tenim, anem a actuar fent xicotetes actuacions en aquells immobles que estan declarats pels tècnics en situació d'estat crític, i un d'ells en efecte és el d'Alcoi.

Miren, no sé el que els passaria a l'anterior equip directiu amb l'alcalde d'Alcoi, no tengo el gusto ni del anterior ni del actual, el que sé és que per al pròxim pressupost ja n'hi ha reservada, s'ha proposat una partida d'un milió d'euros per a la rehabilitació de l'edifici judicial propietat de la conselleria en la ciutat d'Alcoi.

Però, bé, si l'alcalde d'Alcoi anterior, que desconec qui és, o l'anterior els posava pals a les rodes, els vullc recordar l'exemple que he exposat abans, l'Ajuntament d'Ibi.
L'Ajuntament d'Ibi va construir, en virtut d'un conveni amb unes clàusules absolutament inenarrables, va construir un edifici i la conselleria es comprometia amb posterioritat a rebre, quan fóra posat a la seua disposició, a rebre eixe edifici i a pagar trinco tranco l'import de la construcció i fer-lo seu.

Bé, la realitat és que l'alcalde del Partit Popular d'Ibi de l'anterior legislatura, que és el mateix que el d'ara, Rafael Serralta, va vindre tan tard com la setmana passada a visitar a la directora general i a mi mateix i ens va dur la sentència per la qual -com els he dit- s'ha condemnat a esta administració, la de todos nosotros, a pagar-li dos milions d'euros a l'Ajuntament d'Ibi -i els ho he llegit- per la negligent actitud de l'administració valenciana.
I eixe alcalde era del Partit Popular, i ho és, i ho va dir obertament, diu, Â«és que els meus no em feien cas i, al final, vaig haver de presentar una demandaÂ».
I ¡mec!
, dos milions d'euros a l'haver de la conselleria de justícia.

Eixes són les coses que posen de manifest també que no n'hi hagué una bona gestió, no n'hi hagué una bona gestió dels cabals públics.

Els he explicat el cas d'Ibi però els explique la quantitat de lloguers que estem pagant a preus estratosfèrics.
Crec que ja n'hi ha una pregunta parlamentària plantejada per algun grup polític i els donarem complida informació de l'import dels lloguers.

I este equip s'ha posat mans a l'obra en coordinació amb algunes autoritats locals, que vullc expressament agrair la seua col·laboració, com és el cas paradigmàtic de Mislata, ens hem posat mans a l'obra per a trobar uns locals que puguen, a pesar de la inversió de l'obra, amortitzar la inversió de l'obra durant esta legislatura i començar a estalviar diners respecte dels lloguers que hui per hui estem pagant; per exemple, el tema de Mislata que és sagnant, amb tres seus amb inundacions, amb olors, amb goteres del clavegueram de l'edifici, i ahí n'hi ha denúncies fetes pels professionals dels jutjats de Mislata des de fa ¡nou!
, nou anys.
L'expedient porta nou anys pegant bacs per la direcció general.
Per tant, és cert que n'hi hagueren retallades.

És cert, en contestació a la diputada del Partit Socialista, que es va fer un pla d'infraestructures judicials que havia de comprendre entre 1997 i 2009, que es varen invertir 244 milions i es varen renovar dènou seus judicials.
Però estem parlant de l'època de las vacas gordas, és que el posterior pla de Justi-Seu contemplava setze nous edificis judicials, i es varen construir tres, ¡tres!
, de setze.
Eixa era la realitat dels grans plans que s'anunciaven a bombo i platerets des dels anteriors equips de govern.

Més coses que ens han plantejat, el fòrum de la justícia.
No tinguen cap dubte, no tinguen cap dubte que la conselleria rebrà i cursarà las invitacions a aquelles entitats que des d'esta comissió es crega oportú que han de participar en el fòrum per a la millora de la justícia.

Nosaltres no anem a cridar els nostres, és que no sé quins són els nostres perquè si n'hi ha nostres n'hi ha seus, i jo no pense en els nostres i en els seus, jo pense en aquells que estan per treballar per l'administració de justícia com són, en primer lloc, els professionals, els advocats, els procuradors, les entitats de suport a les víctimes, els professionals com graduats socials, els criminòlegs, n'hi ha molts actors, els investigadors acadèmics, molts actors que tenen moltes coses a aportar.
I anem a fer un fòrum que no va a tindre estructura, estan pensant que anem a fer una direcció general, un gerent…, bé, és que això és al que estaven vostés acostumats en el passat, a nomenar gerents de todo lo que se moviera; esto se mueve, un gerente, ¡pam!
, i si pot ser el amigo conocido y saludado millor que millor.
Eixa era la realitat.

Nosaltres anem a muntar estructures àgils, dinàmiques, obertes, no anem a fer decrets per a fer president, vicepresident, secretària tècnica, no, un organisme obert, àgil que puga portar propostes i solucions a la conselleria de justícia per a millorar l'atenció i la gestió de l'administració de justícia.

Respecte de Favide, miren, n'hi ha moltes preguntes parlamentàries plantejades al voltant.
En Favide a nosaltres el que ens hauria encantat és haver-nos trobat una xarxa, un servei d'atenció a les víctimes professionalitzat, multidisciplinar, amb una atenció plena, amb un gran ventall d'horari d'atenció a les víctimes, i el que ens hem trobat és, després de les retallades que he explicat en la meua intervenció, el que ens trobat és una estructura que per al ciutadà del dia a dia només cobrix de nou a dos, per exemple.

Jo els ho dic, sincerament, jo sóc secretari judicial i la meua plaça està a Alzira, jo treballe en la segona planta d'un edifici -per cert, sense ascensor, ja mos posarem a vore que qualsevol dia mos toca fer un ascensor- i l'oficina d'atenció a la víctima del delicte està en la planta baixa.
Jo, a la millor és una gran professional, no ho pose en cap dubte, però jo no he tingut cap relació amb l'oficina de l'atenció a la víctima del delicte del meu partit judicial; altres em parlen magníficament bé de la seua gestió, pot ser a mi m'ha tocat.
.
.
, el Pepito Grillo m'ha tocat ser a mi.

Però la realitat és que amb una atenció de nou a dos, bàsicament donada per lletrats, i no tinc res contra els lletrats, jo sóc (rient) llicenciat en dret, i crec que molts dels que estem per ací també són de la mateixa secta, dels llicenciats en dret, però les víctimes necessiten moltes més coses, moltes més coses que no una atenció de nou a dos i una atenció molt dirigida al dret.

Per tant, el que en compliment de l'estatut de la víctima ara mateix estem treballant en com constituir eixa xarxa d'assistència a la víctima.
No li puc dir com va a estar conformada, no li puc dir on van a estar les seus, quin personal va a haver-hi, quin horari van a tindre.
¡Ja voldria jo!
Però les coses van al seu temps i el seu temps és que ara mateix estem, en primer lloc, analitzant la realitat de Favide, estem analitzant quines coses de l'actual estructura i també del know how que té Favide, del coneixement acumulat, pot aprofitar per a eixa futura xarxa d'oficines d'atenció a la víctima i també hem d'anar molt més enllà.

Miren -també ho he dit en la meua intervenció- els punts de trobada familiar en algun moment determinat, por una razón llámase hache, va ser traspassada a la conselleria de benestar social i privatitzada, ho porta Eulen, que igual et neteja una cuina que et munta un punt de trobada familiar, ho porta Eulen.
Bé, els ho hem plantejat amb benestar social i així ens ho han reclamat, i pot ser tocaria que l'administració de justícia recuperara eixa atenció, sobretot perquè el cent per cent de la faena que donem als punts de trobada familiar la genera l'administració judicial, per tant tindria un cert sentit; igual que la coordinació amb les oficines de violència de gènere, d'atenció a les víctimes de violència de gènere i respecte del maltractament infantil.

Per tant, tot això està ara mateix damunt de la taula per a treballar, per a aconseguir eixa xarxa d'oficines realment útil formada per diferents professionals que puguen donar una atenció integral a una víctima que en eixe moment es trobe davant de l'administració de justícia.

Més coses.
Creació de noves estructures, lligat al que ha dit també, perdone si vaig un poc.
.
.
, però vaig a aprofitar que algunes s'han repetit, el que ha dit també el senyor Marí.
No es tracta de crear noves estructures, es tracta d'adequar el que n'hi ha a les necessitats.

Miren, a la millor els he contat l'anècdota de la videoconferència.
¡Clar!
, és que no han xafat un jutjat per a la seua sort, si no són professionals doncs no saben el que els estic contant.
El que els estic contant és que el sistema de videoconferència és cada dia un sistema més utilitzat per tots els jutjats i tribunals per a practicar declaracions i proves.
Absolutament, pràcticament a diari es fan videoconferències, i pràcticament a diari el sistema peta; si no funciona al principi no funciona durant.
I jo els ho dic, jo sóc molt patidor, també ho dic, però jo la nit anterior en ma casa ho passava fatal perquè sabia que el dia següent, o no funcionaria l'àudio, o no entraria la connexió, o no voria a l'altra persona i no podríem fer la videoconferència.

I això és per una raó tan senzilla que em va explicar la directora general l'altre dia, una raó tan senzilla, perquè ningú havia previst que nosaltres -bé, nosaltres-, l'administració de justícia té unes especificitats pròpies.
És a dir, en este cas, necessitem una banda ampla un poquet més ampla, que no un institut per a accedir a vore el mestre a casa i informació per a traure els estudis.
Necessitem unes necessitats molt concretes, i això és el que ara, amb la nova subdirecció general de tecnologies de la informació, que està enquadrada en la conselleria d'hisenda, anem a aconseguir.

O, per exemple, implantar, com he dit, el sistema de cita prèvia en tots els registres civils, no només en sis com està fins ara, sinó implantar-ho en tots els registres civils.
I això crec que podem anar aconseguint-ho per al futur.

També s'ha creat una nova subdirecció general, dins de la Direcció General de Justícia, per a la planificació de l'oficina judicial, en efecte, però a cost zero, perquè hem reservat crèdit de places de -crec que es dia- coordinador-assessor, algunes dotades digitalment han estat amortitzades i, amb eixe crèdit, hem pogut crear esta nova subdirecció general, que va a tindre un cost suplementari zero per al pressupost de la conselleria.
I eixa subdirecció va a centrar els treballs per a crear la nova oficina judicial.

Mire, porte vint-i-set anys en la administració de justícia, se diu prompte.
He fet de tot.
I estic absolutament convençut, jo i tot l'equip de la conselleria -la directora general, la consellera, els que treballem en el nostre món-, que no podem seguir amb una escalada sense fi de creació de jutjats, com allò que entenem fins ara un jutge, un secretari; set, huit, nou funcionaris en un corralito tancats.
Eixe model està esgotat.
S'ha acabat, no podem continuar creant xicotetes unitats que es col·lapsen en dos, tres anys.
No podem.
Cal assajar un nou model.

Eixe nou model és la nova oficina judicial.
Un model en el qual els treballs siguen més estandarditzats, el treball siga més horitzontal, on els jutges i magistrats es dediquen al que s'han de dedicar, que és a practicar.
.
.
, a acordar les proves, a practicar les proves, a dictar sentència i a fer complir allò que se dicta.
Eixe és el treball jurisdiccional.
Després té un treball administratiu que es pot estandarditzar, compartimentar i fer sempre el mateix -el senyor Ford ho va inventar i es va fer d'or, i encara comprem cotxes Ford-, és a dir, el treball en cadena: cadascú fa unes coses determinades i no tots fem de tot, perquè si no, som quatre i el sac, enterra, perquè els quatre mos quedem mirant-nos.
Això és la nova oficina judicial.

S'està implantant amb dificultats, amb moltes dificultats.
Però és que, escolten, és que en esta comunitat, o país -ara parlarem d'açò-, ni s'ha intentat.
Ni s'ha intentat.
No s'ha fet ni un assaig per a.
.
.
per a fallar, allò que diuen els científics ensayo-error.
No, no, ni això.
N'hi han calaixos plens d'informes i de papers de com ho farem, com ho farem; no s'ha assajat absolutament res.
I esta va a ser una tasca prioritària per a optimitzar els recursos, perquè no anem a crear més personal.
També algú de vostés ha demanat si anàvem a crear més places.
No, impossible.
Perquè nosaltres, l'administració judicial, gestionem uns funcionaris que en realitat són de titularitat estatal i, per tant, les plantilles vénen determinades pel Ministerio de Justicia.
I amb l'època d'austericidi que estem vivint, evidentment el Ministeri de Justícia ha dit que zero.
Per tant, anem a haver de recol·locar, a través d'amortitzacions i reordenacions d'efectius, per a poder dotar d'eixos nous òrgans que anem a crear durant el pròxim any.
Que, en efecte, no els puc dir on estan.
Han eixit publicats en premsa, però una cosa és el que diga la premsa.
Sí, però jo no sóc la premsa, jo no sóc un periodista.
(Veus) No, és que entràrem en eixa reunió amb cinc jutjats i isquérem de la reunió de la comissió mixta amb cinc diferents.
Per tant, jo sóc una persona responsable, ja tinc una edat, i jo, com a responsable polític, no els vaig a dir: són este, este, este i este.
Perquè això es publicarà i s'acordarà, en primer lloc, pel Ministeri de Justícia, que és el competent per a crear-los, i explicarem als agents socials i als operadors jurídics quins són els que definitivament, d'acord amb el Ministeri de Justícia, anem a crear.
Que no se'ls oblide que qui crea és el Ministeri de Justícia, qui dota de jutges i secretaris és el Ministeri de Justícia i nosaltres, únicament, dotem de recursos humans i materials quant a la resta de funcionaris dels altres cossos.

Per a anar acabant sobre les coses que ha comentat la diputada del Partit Popular.
¿Quants subdirectors generals, càrrecs de.
.
.
, s'han nomenat.
.
.
, s'han cessat?
Crec que ho va dir la consellera.
Jo tinc un poc de memòria i crec que varen ser entre setanta i setanta-dos, crec recordar.

I, escolten, ningú se va quedar per nomenar, ni per cessar per l'absència del nomenament de la directora general de Funció Pública, perquè la consellera té la plena competència per a firmar els nomenaments.
I ausades que en va firmar durant el temps que va estar vacant la direcció general.
No es va quedar ni un nomenament, ni un cessament per firmar, perquè era la consellera la que tenia en primer lloc la competència, i ho va firmar de forma escrupolosa i tal com des de la Direcció General de Funció Pública se li anava passant.

Respecte de l'informe de finançament, jo crec que també s'han plantejat alguna pregunta parlamentària al respecte.
És cert que existix l'advocacia i és cert que l'advocacia té les seues competències, però també és cert que el president Puig, en l'exercici de les seues competències, li va encarregar a la consellera Bravo la redacció d'un informe sobre finançament.
I eixe informe sobre finançament s'està elaborant i serà entregat al president Puig, que serà qui l'haurà de donar a conéixer i és el que l'haurà de posar a disposició de les diferents forces polítiques, i no tinguen cap dubte que el president així ho farà.

Respecte algunes de les coses que ha dit el diputat de Ciudadanos, el senyor Marí, jo crec que algunes de les coses concretes ja li he contestat.
L'inquietaven les noves subdireccions generals.
No l'inquieten perquè el cost va a ser zero per a enguany i per a l'any que ve.

Respecte de l'assistència a las víctimes de violència de gènere, jo crec que està coberta.
És millorable.
En efecte, és millorable.
N'hi ha alguns partits judicials que no tenen assistència lletrada donada per especialistes, per lletrats formats en violència de gènere.
Però també és veritat que ninguna víctima de violència de gènere se queda sense el suport i l'assistència lletrada per un professional, per un professional designat pel col·legi d'advocats corresponent, siga València, Alzira, Castelló, Oriola, el que siga.
Però no hi ha cap víctima que no tinga eixe suport.

I respecte de l'atenció psicològica en l'institut de medicina legal en este lloc, el radicat a València, hi han tres psicòlegs en plantilla, que poden, si l'autoritat judicial així ho determina, poden assistir a les víctimes en l'àmbit psicològic.

Respecte de la llengua, escolte, no tinga por, ¿eh?
, no tinga por.
Jo porte vint-i-set anys de funcionari de justícia i he vist resolucions judicials escrites en valencià amb els dits d'una ma i, potser, alguna.
.
.
, necessitaria algun dit de l'altra.
Es tracta de garantir la igualtat, la igualtat.

El que passa és que per a alguns la igualtat és todo en bilingüe y, si está en valenciano, tiene que estar en castellano.
Això no és igualtat, perquè les dues llengües oficials ho són en rang i en qualitat d'igualtat i, per tant, tant els ciutadans, com els propis professionals de la justícia, els hem de garantir que la tramitació se podrà fer.
.
.
, tot i que és cert que no hi ha obligació legal conforme a la Ley orgánica del poder judicial de seguir la llengua que utilitze el demandant -en el cas del procediment administratiu, sí; en el judicial, no-, però, escolten, jo, com a professional, i molts altres professionals.
.
.
, ningú, ni la llei.
.
.
ni la Ley orgánica del poder judicial me pot impedir la utilització del valencià i no tinc cap instrument al meu abast ara mateixa.
Tot el que hi han són heroïcitats de professionals i de propis funcionaris que es dediquen a fer models.
Només demanem això, fer que el Cicerone estiga en les dues llengües i, després, cadascú, en funció de les seues competències i de la seua voluntat, sempre dins de la llei, utilitze qualsevol de les dos.

Escolte, jo, la referència a país, regne.
.
.
, si haguera dit Â«LevanteÂ», ningú s'haguera astorat, ¿veritat?
¿Veritat que no?
Doncs Levante tampoc és una denominació estatutària.
És una denominació geogràfica.
La paraula país, en l'escola geogràfica francesa, que és la de més alta qualitat dins de l'escola geogràfica del món.
.
.
, vosté vaja per França, pays de Rochefort, pays de.
.
.
, país vol dir una unitat geogràfica i que la gent sent com a pròpia, i pot ser el país de Don Quijote, els de Ciudad Real poden dir el país de Don Quijote i no n'hi ha cap problema i ningú s'escarota.
El que està clar és que el nominalisme a alguns els perd, perquè si jo hui haguera dit ací Â«en el territori de LevanteÂ», ningú s'haguera escarotat.
Estic absolutament convençut.

Respecte d'algunes de les peticions de la representant de Podemos, respecte de l'estatut de la víctima, jo crec que algunes coses ja he dit.

Respecte de la mediació, mire, això sí que volia fer esment.
Si se m'oblida alguna de les coses, podem reprendre-les després.
(Tus) Perdó.
La qüestió de la mediació va regulada per llei estatal.
I ara mateixa ja n'hi han multitud de convenis que l'anterior administració ja va anar firmant -i això ho hem de posar de manifest- amb diferents operadors jurídics per a posar en marxa mecanismes de mediacions.
Sense anar més lluny, en la Ciutat de la Justícia n'hi ha una experiència pilot de mediació intrapenal, és a dir, dins del propi procediment.
Certament és una de les coses que, dins també de les actuacions, dins de l'estatut de la víctima, tenim previstes desenvolupar a través de les oficines d'atenció a les víctimes.
Hi ha molt de material, molt de material per posar en marxa i hi han molts documents.
.
.
, tenim convenis amb la Jaume I, amb la Universitat de València, alguns a través de Favide, alguns altres directament des de la conselleria, amb el col·legi d'advocats, i el que es tracta és de posar-les en marxa.
I no tinga cap dubte que, en la mesura de les possibilitats i sobretot a través de les oficines d'atenció a les víctimes, anem a posar en marxa tot allò que estiga a la nostra mà per a afavorir la mediació, tant intrapenal, com extrapenal, en el cas penal, i civil també, per intentar desembossar el treball en l'administració de justícia.

Respecte de les ferramentes per a avançar en consultes populars, els ho dic sincerament, no hi ha cap.
.
.
, no hi ha res a amagar.
La direcció general està tirant en marxa, és una direcció general nova, de nova planta, amb noves competències diferents que les que existien abans i, per tant, el seu titular s'ha posat ja mans a l'obra; en primer lloc, per a organitzar el fòrum per a la millora de la justícia, que és allò més urgent, i els diferents fòrums que anirem informant també als partits polítics representats en esta cambra durant els pròxims anys de la legislatura.

Respecte de la intervenció del diputat de Compromís i de la diputada del PSOE, bé, en primer lloc, per començar pel final, gràcies per allò de benvingut a la política.
Jo ja havia estat molts anys en política, me quité, però ara.
.
.
ara he vuelto, i jo crec que sobretot ho faig personalment des de l'òptica professional, per poder aportar també des del meu partit, des de Compromís, aportar a este govern tot allò que puga per millorar l'administració de justícia i la funció pública, de la qual cosa estic aprenent molt ràpidament gràcies a la directora general de Funció Pública.

Respecte de Favide, algunes coses.
.
.
, ja ho he dit.

Respecte de la digitalització i de paper zero que han dit, jo crec que sobretot el diputat de Compromís.
No, no, no.
.
.
no, l'1 de gener no anem a complir el compromís de paper zero.
No.
I la setmana passada, en la reunió que n'hi hagué de coordinació amb el ministeri, el tècnic que assistí de la nostra conselleria, ell sí ho va dir: Â«És que no, no arribem.
Â» ¿Per què?
Perquè no hem fet els deures.
És que no hem fet els deures durant els últims anys per a aconseguir que l'administració autonòmica estiga en disposició que el paper zero i l'expedient electrònic estiga en marxa, ni tan sols de forma experimental, en algun partit judicial l'1 de gener.
No va a ser possible, directament els ho dic, perquè les contractacions que s'havien de fer de noves aplicacions, de nou hardware i de tot això per a posar en marxa els sistemes informàtics, començant per la instal·lació dels famosos milers d'ordinadors que estan emmagatzemats en Riba-roja, no s'ha fet a temps, i no s'ha fet a temps perquè ha dormido el sueño de los justos.

És que el contracte que es va anunciar per l'anterior govern -vaig vore l'altre dia la nota de premsa- es va anunciar que es firmaria el 24 d'octubre de 2014.
Un contracte per a poder instal·lar els ordinadors, per a poder connectar el Lexnet -que és el sistema de comunicació amb advocats i procuradors-, per a posar les bases perquè.
.
.
, eren les bases del projecte Àgora perquè l'1 de gener poguera implantar-se l'expedient electrònic, eixe contracte, que es va anunciar que es firmaria el 24 d'octubre, està ara mateix en contractació en la nostra conselleria després d'haver pegats mil bacs i mil voltes.
Està pràcticament preparat per a ser signat, però encara no està signat a dia de hui.

Per tant, anem a fer tots els esforços tècnics possibles perquè, en virtut d'eixe contracte i amb el suport de l'empresa que finalment l'executarà, poder al llarg dels primers mesos de l'any que ve, poder implantar l'expedient electrònic i el paper zero en el major nombre de seus judicials.

Respecte de l'IVAP -de l'institut valencià de formació de l'administració pública- i, també, a alguna referència que s'ha fet a la millora de la formació en violència de gènere.
Jo no vull que perguen de vista que la formació de jutges, magistrats, secretaris judicials i fiscals depén del Consejo General del Poder Judicial i del Ministeri de Justícia.
Per tant, nosaltres el que tenim com a tasca és formar els gestors, tramitadors i auxili judicial.
I ja, ara mateix, en el programa que està ara vigent, hi han programes per a millorar la conscienciació i la formació respecte de violència de gènere, i no tinga cap dubte que en el pròxim programa estarà novament present i, si podem, farem major incidència en eixes qüestions.

Respecte de tot allò que vàrem dir que estaria el pla de modernització, li he contestat, tres de dènou.

¿El pla d'arxius?
Jo no he parlat d'arxius.
És que no puc parlar d'arxius.
És que el 70% o el 60% de les queixes que ens vénen dels jutjats.
.
.
, és que ja no saben què fer amb el paper.
És que tenim uns herois, que és una quadrilla de funcionaris, una colla de funcionaris que es dediquen a anar pels tribunals a expurgar, a netejar per a fer forat.
És que el magatzem central de Riba-roja està a rebentar.
És que no s'ha previst durant els últims anys la creació d'accions territorials en Alacant, en Castelló o un territorial a València.
És que portem anys escoltant Riba-roja, i abans era Montcada.
I abans era el carrer Joaquín Costa, d'on venia tot.
Al carrer Joaquín Costa venia tot, el de tota la Comunitat Valenciana.
Després anà a Montcada i ara va a Riba-roja.
Però no s'ha fet absolutament res durant els últims anys per a crear arxius territorials a València, a Alacant i a Castelló, i després un centralitzat i un bon treball d'expurgació per a netejar de papers les administracions de justícia.

És que l'altre dia una companya meua, que treballa en el jutjat número 3 de Llíria, m'enviava fotos del jutjat de Llíria.
S'han d'apartar les caixes per a poder atendre els ciutadans, per a poder atendre els ciutadans.

Jo ho comprenc, és molt desagradable invertir recursos i temps en parlar d'arxius, perquè no fa goig, no fa goig.
Anar a inaugurar un jutjat perquè l'arxiu no s'inaugura, l'arxiu està buit quan vas a inaugurar un jutjat i no n'hi ha res a inaugurar.
I, clar, no fa goig inaugurar arxius i, per tant, no fa goig dedicar temps ni diners a una cosa que és fonamental per als qui treballem en l'administració de justícia, que és una gestió acurada de l'arxiu, en el qual a més hi ha drets, interessos personals dels ciutadans valencians i valencianes, i que nosaltres en som custodis i hem de facilitar la seua conservació i també la seua intimitat, (inintel·ligible) .
.
.
perquè la gestió actual dels arxius amb molta bona voluntat, ho he de dir, per part dels funcionaris, deixa molt a desitjar per falta de recursos humans i materials.

Fins ací disculpen si alguna de les coses que m'han dit no les he contestat expressament.
Crec que m'he passat en la meua exposició, deu ser marca de la casa, però si ara en la segona rèplica si volen els puc arreplegar alguna de les coses que vostés creguen que no els he contestat de forma acurada i ho arreplegarem.

Gràcies.

El senyor president:

Molt bé, moltes gràcies, senyor secretari autonòmic.

Torn de rèplica està demanant el Grup Parlamentari Popular, el Grup de Ciutadans, Podemos, Compromís i Partit Socialista.

Per un temps de quatre minuts li donem la paraula a la portaveu del Grup Parlamentari Popular.

La senyora Marcos Puig:

Gracias, señor presidente.

Señor secretario autonómico, desde luego que me confirma usted que es el enviado de la consellera para dar la cara y explicar las promeses incumplidas que ha vendido y cacareado en los medios de comunicación.
Ha reconocido usted aquí que entra en una reunión y que al día siguiente los medios de comunicación aparecía cierto contenido de esa reunión.
Lo ha reconocido, señor secretario autonómico.
Sí, lo ha reconocido.
Revise usted el Diario de Sesiones.

Yo quiero un compromiso por su parte, señor secretario autonómico.
De verdad que yo confío en su transparencia, en su profesionalidad y en sus ganas de trabajar de verdad.
Y quiero un compromiso aquí, ahora mismo en esta comisión.
Y es el siguiente: yo quiero el compromiso de que usted va a dar participación a todos los diputados de esta cámara en esos foros que ustedes van a crear.
Quiero este compromiso aquí.
Seguro que usted no va a tener ningún problema en comprometerse a esto.

Porque mire, a usted le ha traicionado el subconsciente, yo entiendo, porque yo no he hablado de los nuestros ni de los suyos.
Ha sido usted, ha dicho Â«nosotros no llamamos a los nuestrosÂ».
Oiga, no, yo es que no he hablado de ni los suyos ni de los nuestros.
Yo he hablado de transparencia, de participación, de consenso.
¿Sabe por qué?
Porque al Partido Popular no le tiene que dar nadie lecciones de esto.

Mire, en el año 2006 hicimos la reforma del Estatuto de autonomía y conseguimos más de un 90% del consenso de esta cámara en la reforma de nuestra carta magna, nuestro Estatuto de autonomía.
Por lo tanto, el Partido Popular de esas reformas democráticas que ustedes anuncian y que no sabemos muy bien qué son ni a qué se van a dedicar, nosotros queremos participar y queremos transparencia.
La transparencia a la que ustedes se comprometen.
Porque, vuelvo a repetir, ustedes ahora son gobierno.

Yo lamento que de verdad el resto de grupos parlamentarios se dediquen a hacer oposición a la oposición.
Usted realmente le he visto una predisposición a intentar dar explicaciones de algo que al final no es su responsabilidad del todo sino que es la responsabilidad de la señora Bravo.
Ya le digo hoy aquí que usted haciendo muy bien ese papel de dar la cara aquí y dar cuentas de cosas que otros prometen y se ponen la medalla, ¿no?

Mire, señor secretario autonómico, sí que hay algunas cosas que no me ha respondido pero, bueno, como yo, vuelvo a repetir, confío en su transparencia y en su predisposición y en su diálogo, seguro que usted me va a remitir o a través de la presidencia de las Cortes o a través del presidente de esta comisión, nos va a remitir a los parlamentarios de esta comisión los nombres, apellidos y el currículum de todos los subdirectores generales que han nombrado y jefes de servicio que se han nombrado en la administración.
Le diré por qué.
Porque es que ustedes no nos han dado ustedes a nosotros la oportunidad, ni a ningún valenciano, de saber quiénes son porque no los han publicado en el diario oficial de la Generalitat valenciana.
¿Tenían algo ustedes que esconder?
Seguro que no, ¿verdad?
Como no tienen nada que esconder, ustedes hágannoslo llegar.

Mire, la situación kafkiana de los ordenadores a la que usted se refería y que luego en su segunda intervención ha vuelto a decir, ¿se refiere al contrato para adecuar el programa Cicerone, verdad?
Usted sabe que se licitó a principios de junio, se adjudicó el 24 de agosto y que todavía no está para firmar.
Ustedes tienen que firmarlo.
Ustedes ahora son el gobierno.
¿Cuándo lo van a firmar?
También queremos saber.

Señor secretario autonómico, estamos a 7 de octubre, a finales de este mes se entregan los presupuestos de la Generalitat valenciana en esta cámara.
¿Me quiere decir que usted todavía no le ha hecho una propuesta a la conselleria de hacienda de cuánto porcentaje tiene que dedicar la Generalitat valenciana a la justicia?
Usted siempre ha dicho… La consellera ha dicho que no era una cuestión de dinero, que era una cuestión de voluntad política.
Pero yo le pregunto, ¿cuánto porcentaje, señor secretario autonómico?
Solo le pregunto el porcentaje, no el pequeño detalle, que también lo tendrían que haber presupuestado ya, porque si ustedes pretenden estar al día en el pago del turno de oficio, tendrían que haber establecido ya un calendario de pagos.
Y un calendario de pagos se hace haciendo un presupuesto, un presupuesto de cara al año 2016.
No hace falta que a mí me diga que ustedes están al día en el pago.
Yo ya lo sé.
Si es que el anterior gobierno se comprometió, y lo ha hecho.
Y usted también lo ha reconocido.
Yo hablo de 2016, hablo de futuro, dejémonos ya del revisionismo.
A ustedes se les da muy bien esto de la memoria histórica y todas estas cosas, pero, de verdad, yo les hablo de su responsabilidad ahora.
De su responsabilidad ahora.

Y mire, termino con el pacto del botánico.
Usted, al final, reconoce aquí que esto es un pacto que no tiene absolutamente ningún contenido, que fue un pacto de cambio de cromos y de reparto de sillones, porque para hablar de valores, todos los que nos dedicamos a la política, creo que estaremos de acuerdo en que los valores para la política son igualdad, libertad, transparencia, consenso.
Para eso no hace falta encerrarse en el botánico y hacer un pacto, señor secretario autonómico.

Para terminar, decirle que cuenta, cuenta con la predisposición de este grupo parlamentario para participar en esos foros y para realizarle cuantas propuestas ustedes deseen que nosotros participemos.

Nada más y muchas gracias.

El senyor president:

Gracias, portavoz del Grupo Parlamentario Popular.

Tiene la palabra el.
.
.
-perdón- diputado señor Marí.

El senyor Marí Malonda:

Gracias, señor presidente.

Bueno, señor Puchades, hemos empezado mal y creo que vamos a terminar mejor, creo.

Cuando le decía que no… O sea, yo trataba de decirle que no había propuesto nada más de lo que le oímos a la consellera, a la jefa, es decir… Y ahora va sustanciando alguna cosa más, cosa de la que me alegro.
Yo lo que le decía era, oiga, para repetir lo mismo que nos dijo la consellera, oiga, con una taza valía, no necesitamos dos tazas, pero me alegro que por lo menos vayamos concretando cosas.

Mire, dos cosas, tres asuntos que quiero comentarle.
Con el tema de los presupuestos, oigo reiteradamente por parte de personal dependiente del Consell, el tema de los presupuestos.
Todo depende de los presupuestos.
Oiga, si todo depende de los presupuestos, yo aquí sabía a lo que venía.
Es decir, si ustedes van a echar a suertes el futuro, en su caso, de la situación de la justicia, única y exclusivamente a si tengo dinero, oiga, si tengo dinero, no voy a decirle un dicho que hay en valenciano, (inintel·ligible) .
.
.
, pero, oiga, con mucho dinero sé gobernar; es decir, lo que se trata es de intentar gestionar ese poquito dinero por no decir casi nada de lo que nos hayan dejado gestionarlo y gestionarlo mejor.

Mire, usted me ha dicho, para que también me concrete de forma clara y cristalina.
.
.
yo es que soy casi maño, ¿sabe?
El tema de la subdirección general creo recordar que ha dicho ahora en su última intervención que el primer año y el que viene era a coste cero, pero ¿y los dos siguientes.
.
.
?
Sigue siendo a coste cero.
Me tranquiliza muchísimo, igual que el tema de la igualdad en el uso del valenciano y del español.

Una cosa que vamos a seguir sin encontrarnos.
.
.
Creo que ahí vamos a seguir peleándonos usted y yo.
Con el tema de la asistencia a las mujeres que sufren violencia machista.
Dice que están.
.
.
me ha comentado que están atendidas, es decir, que.
.
.
están atendidas, pero, mire, yo creo que no están bien atendidas, no están del todo bien atendidas, no se adecua.
.
.
es decir, no es la misma atención la que presta un letrado del turno de oficio que no está especializado en violencia de género que un letrado del turno de oficio, o letrada del turno de oficio, que sí que está especializado en violencia de género.
Entonces, le pediría, por favor, que incidiesen mucho en este aspecto.

Con el tema de los ordenadores, sé cuál es la problemática de los ordenadores porque nos la trasladó la consellera, nos la traslada usted.
.
.
Pero, mire, yo aún no sé qué van a hacer con los ordenadores.
Es decir, si los van a vender en el rastro, si los van a poner en marcha o qué pasa con los ordenadores.
Vale, tenemos tres mil ordenadores.
.
.
¿Eran tres mil ordenadores?
(Remors) Pero, oiga, a nosotros, al Grupo Parlamentario Ciudadanos nos hacen falta ordenadores porque aún, de momento, no nos han dado los ordenadores a los diputados.
Alguno de esos (inintel·ligible) .
.
.
nosotros y reparta algunos.
Es decir, dele utilidad a los ordenadores.

El tema de la minuta, mire, sabemos cuáles son las dificultades económicas que se encuentran y que se van a encontrar.
Nosotros hablábamos en el pleno, en su día, de que tenemos que dignificar la asistencia del turno de oficio, la asistencia gratuita, la justicia gratuita, incrementar la minuta que reciben los letrados del turno de oficio.

Y, mire, para no cansarlo más y agradecerle de nuevo, por lo menos que vaya respondiendo a ciertas cuestiones, hay un asunto que ha comentado, el último asunto con el tema de Â«paísÂ», que vamos a seguir también sin estar de acuerdo, aunque creo, todo es posible, cuatro años dan para mucho, con el tema (inintel·ligible) .
.
.
, mire usted, hace una comparación con el Levante.
Oiga, el Levante es una área geográfica reconocida por todos.
(Remors) Bueno, pues entonces, entonces sí que vamos a tener más problemas aún de aquí a cuatro años, (remors) pero el tema de Â«País ValenciàÂ», la denominación de Â«País ValenciàÂ», pues mire, creo que en eso sabemos todo lo que hay detrás, la situación política, lo que defiende cada uno desde sus respectivos escaños, y lo único que incidimos es que se respete lo que se decidió en su día y lo que marca el Estatuto de autonomía en la Comunidad Valenciana, que es referirse a esta santa tierra como Comunidad Valenciana.
Y, si no, pues oiga, intenten cambiarlo.
Es posible que a lo mejor los valencianos decidan hacerlo de otra forma.

Muchísimas gracias.

El senyor president:

Gracias, señor Alexis, señor Marí -perdón.

Tiene pues turno de réplica para poner fin a este segundo punto del orden del día, el señor secretario autonómico por un tiempo.
.
.

El senyor secretari autonòmic de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques:

Vaig a començar pel final.
La Constitució espanyola diu que Â«el idioma oficial de España es el castellanoÂ», no el español.
Complim la Constitució.

Bé, pel que ha dit la diputada del Partit Popular, és que no tinc cap problema en dir que sóc l'enviat de la consellera.
És que, escolte, en l'article 68 de la Llei de govern diu clarament quines són les funcions dels secretaris autonòmics.
I estan taxades les funcions del secretari autonòmic.
I bàsicament són substituir el conseller o consellera en el que crega convenient i impulsar i coordinar les polítiques acordades al si de la conselleria.

Estic absolutament.
.
.
Tinc absolutament clares les meues competències i estic feliç i absolutament confiat en poder-les desenvolupar de la millor manera i, per tant, no només estic orgullós del meu paper sinó que, a més, estic orgullós de tindre una consellera com Gabriela Bravo que s'ho sap tot.
És que poden preguntar-li sobre.
.
.
l'administració de justícia, li poden preguntar la situació dels jutjats de Torrevella i els fa una radiografia de forma immediata.
I això ajuda molt també per a treballar.

Per tant, no, no tinc cap problema en reconéixer el meu paper, que vinc a donar la cara perquè és la meua obligació, i això va amb el sou, i vindré totes les vegades que creguen vostés convenient o la consellera crega convenient que vinga jo a parlar amb vostés.

Respecte del fòrum de reformes.
.
.
de millora de la justícia, no sé què pensen que anem a col·locar nosaltres en el fòrum de millora de la justícia.
A qui se pensen que anem a col·locar?
A nuestros amiguitos, conocidos y saludados?
No!
Anem a portar operadores.
.
.
Volen estar tots els diputats?
Home, una cosa hi ha una cosa que es diu la separació de poders: legislativo, ejecutivo y judicial.
Això ho sabem de primer de carrera.
No ho sé si el director general en el seu moment, quan se constituïsca, creu oportú convidar-los a tots, o al president de la comissió.
El que tinc molt clar és que tota la participació i col·laboració que vostés creguen convenient tindre amb eixe fòrum serà absolutament benvinguda.
Ara, ja li dic jo, ja li dic jo, que els membres del fòrum no van a ser numerus clausus.
Vull dir, no anem a fer una plantilla i qui no està no s'encontra.
Poden anar canviant i en eixe sentit poden intervindre diputats, president de la comissió, tots, ningú, perquè del que es tracta és de participar i de col·laborar en eixe fòrum que anem a posar endavant.

Respecte dels directors generals, anem a vore, això ja està demanat en una pregunta parlamentària.
Per tant, no patixquen que els donarem contestació a través dels serveis tècnics de qui són els subdirectors generals i de les seues característiques, non, cognom, i es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana quan pertoque, és a dir, quan la seua destinació tinga el caràcter de definitiva i no de provisional.
(Remors) Clar, estem.
.
.
No, la trampa, no, és la llei.
(Rient) La trampa, no, és la llei; la trampa no, és la llei.
Diu que quan el destí siga definitiu es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i així ho anem a fer.

Quin percentatge del pressupost anem a dedicar?
Jo no sé quin percentatge.
Jo sé que hem demanat molt, el que toca, la nostra obligació.
Però, com som persones sensates i coherents, tampoc hem demanat la lluna; hem demanat millores substancials per a que la conselleria d'hisenda siga conscient de que tenim unes prioritats este govern i és atendre l'administració de justícia i la funció pública.
I atendre, per exemple, de forma clara els professionals del torn d'ofici i millorar-los la seua situació o millorar la situació de les infraestructures, tal com he dit.

Per tant, quan estiguen els pressupostos en esta cambra no patisquen que vostés voran definitivament quin serà eixe percentatge.
Jo aspire a que el percentatge augmente respecte al percentatge d'anteriors pressupostos.

Respecte del representant de Ciutadans, ho he dit, la jefa, no tinc cap problema, és la meua consellera, és la persona a la qual jo represente i substituïsc quan ella ho creu oportú.

I respecte dels lletrats del torn d'ofici li torne a dir.
.
.
estan assistides per lletrats del torn d'ofici, són magnífics professionals, són professionals vocacionals, que pot ser a la millor no tenen el titulito, però són magnífics professionals entregats a l'assistència, en este cas, a les víctimes.
I si podem millorarem també la situació, però ara mateixa no podem millorar la situació per a poder dedicar lletrats formats específicament en violència de gènere en tots els partits judicials; en alguns ja els hi ha.

Respecte dels ordinadors, quan se firme eixe contracte, que és cosa de dies, els ordinadors esperem que estiguen actualitzats per a la seua col·locació a principis de l'any 2016.
Però depén bàsicament de quan aconseguim firmar definitivament el contracte, que ara està en el departament de contractació de la conselleria.

Per la meua part, res més.
Moltes gràcies per la seua atenció.
Disculpen si alguna de les coses no els ha agradat.
Esperem poder donar més informació en properes oportunitats.

El senyor president:

Donar-li les gràcies al secretari autonòmic i a tots els portaveus per la seua intervenció.

Si els pareix fem una interrupció de deu minuts, almenys, i parlem amb els portaveus a vore com continuem amb l'ordre del dia.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

El senyor president:

(Inoïble) … determinaremos cuándo se retoma la sesión de trabajo.
(Veus)

(Se suspén la reunió a les 13 hores i 45 minuts)