Ind%C3%BAstria%953324.02.11%20macro.html





Comissió d'Indústria i Comerç, Turisme i Noves Tecnologies realitzada el dia 11 de febrer de 2016.
 Comença la reunió a les 16 hores i 1 minut.
 Presideix el diputat senyor Víctor Garcia i Tomàs.
 Reunió número 5.

(Ocupa la presidència el vicepresident, senyor Vicente Betoret Coll)

El senyor vicepresident:

(Inoïble) …la Comissió d'Indústria, Comerç, Turisme i Noves Tecnologies, convocada per a hui, 11 de febrer, a les quatre de la vesprada.

I, en primer lloc, li demanem a la senyora secretària que comprove si hi ha quòrum.

(La secretària passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Moltes gràcies, senyora secretària.

Comprovat que n'hi ha quòrum, començarem amb el primer punt de l'ordre del dia, que és la presa en consideració de la proposició no de llei sobre… Bé, en primer lloc, la… -és de veres, me corregix el lletrat i té raó-, la lectura i aprovació, si escau, de l'acta anterior.
Entenc que si no n'hi ha intervenció sobre l'acta, es dóna per llegida i per aprovada per assentiment per part de tots els grups parlamentaris.
Si és aixina… Molt bé.
Moltíssimes gràcies.

Proposició no de llei sobre la posada en marxa de plataformes itinerants de promoció turística de les comarques de l'interior de la Comunitat Valenciana, presentada pel Grup Parlamentari Compromís (RE número 4.
948, BOC número 39)

El senyor vicepresident:

Con dia, el segon punt és la presa en consideració de la Proposició no de llei sobre la posada en marxa de plataformes itinerants de promoció turística de les comarques d'interior de la Comunitat Valenciana, presentada pel Grup Parlamentari Compromís.

Per a la seua defensa i presentació, té la paraula el portaveu, en este cas, de Compromís, senyor Víctor García.
Quan vosté vullga.

El senyor García i Tomàs:

Moltes gràcies, president.

Bona vesprada a tots els presents.

Bé.
El turisme és una de les principals activitats econòmiques de la nostra terra i una font important d'ocupació, generadora de treball i riquesa, com tots vostés saben.

En 2014, rebíem més de vint-i-dos milions de turistes, quasi un terç provinent d'altres països d'Europa i la resta del món.

La despesa total dels més de sis milions de turistes provinents de l'estranger va ser de 5.
388 milions d'euros, i la despesa total dels turistes residents a Espanya de 2.
594.
Si ho sumem, són quasi huit mil milions d'euros de despesa feta ací al País Valencià, que el que suposaria és al voltant del 8% del nostre PIB.

Totes estes dades mostren la importància del sector turístic per a la nostra economia, que és un sector que s'està recuperant de la crisi i que està experimentant un creixement significatiu.
Per tant, és un dels pilars de la nostra economia.

L'aposta pel turisme i el seu foment per part dels poders públics ha de cercar el foment de les bones pràctiques en el seu desenvolupament.

Hem de potenciar el seu desenvolupament equilibrat i sostenible, fomentant l'activitat i la diversificació econòmica de tot el territori, incloent-hi les comarques de l'interior i les zones rurals.
Tot això compatibilitzant la conservació de la nostra terra i el seu entorn, de les nostres riqueses naturals en este desenvolupament, doncs està clar que esta riquesa és la principal característica i principal reclam que té tot el nostre interior perquè els turistes es puguen interessar i puguen vindre a gaudir.

Al País Valencià existeix un gran desequilibri pel que fa a estos fluxos de turistes entre la costa i l'interior, cosa que hem de treballar per a intentar equilibrar-lo.

Si atenem, a més, les pernoctacions hoteleres, com està en l'exposició de motius de la PNL, les nou principals destinacions costaneres, València, Alacant, Castelló de la Plana, Benidorm, Dénia, Elx, Benicàssim, Peníscola i Gandia , acaparen el 78% de les pernoctacions hoteleres totals, quasi vint milions, segons les dades de l'INE de 2014.

Esta proporció seria encara més important si es tingueren en compte les pernoctacions en apartaments turístics, càmpings i segones residències.

Tenint en compte el paper que pot jugar el turisme com a motor de desenvolupament de les zones de l'interior, resulta necessari plantejar la promoció de les comarques de l'interior.
Cal pensar que per generar nous llocs d'ocupació i crear treball de qualitat i que a l'interior també tinguen oportunitats de poder, doncs la gent que viu a l'interior, poder quedar-se i poder desenvolupar-se personalment i a nivell professional, com també nous nínxols per a gent que no és de l'interior, però que a la millor la vida de l'interior li puga ser també un reclam i puga desenvolupar-se ocupacionalment.

En 2008 es va posar en marxa una oficina de turisme itinerant, que va recórrer les principals destinacions costaneres de la Costa Blanca, promocionant les comarques de l'interior de la província.

La nostra aposta és més ambiciosa en el temps, en l'espai, ja que volem incloure tot el territori i també en efectivitat.

Va ser una experiència que cal traslladar a la resta del país i posar-lo en valor.
Es tracta de captar turistes en les principals destinacions costaneres valencianes, que ja els tenim, i dirigir-los també cap a les comarques de l'interior.

Com que resulta molt complicat posicionar les destinacions d'interior als mercats emissors de turistes, especialment els internacionals, aquesta seria una captació en proximitat, ja que no es faria mitjançant accions promocionals directes als mercats emissor, sinó que es faria un cop arribats a la seua destinació de la costa.
És a dir, aprofitem ja un turisme, un turista que ja està a la costa, que ja ha vingut al nostre territori, per a també que s'aproximen a les nostres comarques de l'interior.

Per tant, estos turistes que visiten les nostres costes buscant eixe sol i platja, facen almenys una excursió a l'interior, consumint productes i serveis relacionats.
Els productes turístics d'interior valencians oferixen una àmplia gamma d'opcions adaptades a distints segments de demanda, com poden ser senderisme, cultura i patrimoni, natura, gastronomia, enologia, esports d'aventura, etcètera.

Així, l'oferta de turisme d'interior es faria visible mitjançant oficines de turisme mòbils que anirien rodant de manera itinerant per les principals destinacions costaneres valencianes.
Les temporades d'estiu i setmana santa serien els períodes més adients per a portar a terme aquestes campanyes de promoció.

Aquesta promoció no s'hauria de limitar només a facilitar informació turística als visitants, sinó que també hauria de ser un mitjà de comercialització dels productes i servicis turístics disponibles a les zones d'interior, seguint així les tendències actuals respecte a la gestió de les oficines de turisme, que juguen el rol d'intermediaris entre el turista i els prestadors de serveis turístics.

En este sentit, caldria una tasca prèvia d'identificació de l'oferta d'interior i la seua paquetització per tal d'oferir un producte adaptat a la demanda turística.

Per a facilitar aquesta tasca, i tenint en compte l'actual marc pressupostari, seria convenient plantejar una col·laboració publicoprivada entre l'Agència Valenciana de Turisme, els patronats provincials de turisme i les DMC, Destination Management Companies, que operen al nostre territori.

En aquest sentit… Bé, les DMC són agències locals de serveis turístics que gràcies al seu coneixement i experiència de les condicions, servicis i recursos turístics d'un territori, s'especialitzen en la seua planificació, organització i operació d'esdeveniments, recorreguts, circuits i tota classe d'activitats dirigides a diferents segments de la demanda.

Les comissions rebudes per l'oficina de turisme per la comercialització del producte serviria per a finançar aquestes oficines itinerants de turisme, facilitant així la sostenibilitat d'aquesta iniciativa.

En este sentit, les campanyes promocionals itinerants haurien de tenir un caràcter permanent i estar presents any rere any durant la temporada alta.
A més a més, haurien de regir-se sota els principis d'innovació del producte turístic ofert i de cofinançament amb el sector privat.

I, per tant, el turisme representa una oportunitat per al desenvolupament econòmic de les comarques de l'interior.
I és per això que resulta necessari establir estratègies de promoció turística dirigides a potenciar el turisme d'interior, com aquesta iniciativa.

Al final, el que s'ha de tindre en compte és que el nostre interior té molta riquesa i potser moltes vegades la finalitat de molts turistes que ens visiten també a la costa, però que tots sabem que el nostre interior… partim que són poblacions molt xicotetes, poblacions rurals que necessiten al final que d'alguna manera que les posem i que els fem eixa, eixa, eixa feina, eixa manera de comercialitzar i que el turista que ja ve a les nostres costes que vegen que és una oportunitat de fer una visita al nostre interior.
I al final, seria visitar-lo.

I com pensem que estes oficines itinerants van ser una experiència positiva al 2008, doncs és una eina que podem utilitzar per a això, ficar en valor, potenciar, publicitar i que coneguen, tots eixos milions de turistes que ja vénen, doncs que coneguen el nostre interior.

I que, per tant, el nostre interior també ajudar-lo d'alguna manera que no se vaja a poc a poc perdent població, perquè no troben altres, altres, altres… diversificació en la seua economia, que abans estava en l'agricultura i que ara un poc s'ha de diversificar també en el turisme, que se veja com una (inintel·ligible) …

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor García.

N'hi ha una esmena a esta proposició no de llei que ha presentat el Grup Parlamentari Podem, amb registre d'entrada 14.
066.

I per a la seua defensa, té la paraula l'il·lustre diputat senyor Almería per un temps màxim de huit minuts.
Quan vosté vullga.

El senyor Almería Serrano:

Moltes gràcies, senyor president.

Anem a començar el nostre plantejament, que, bé, es concreta en l'esmena de modificació que hem presentat per registre, perquè, bé, estem d'acord fonamentalment en l'objectiu final, en el propòsit de la proposició no de llei, i el que plantegem és una guia un poc diferent per a aconseguir-la.

És clar que des d'un plantejament general, el turisme és una activitat creixent en un món globalitzat.
Ahí tenim dades de l'Organització Mundial del Turisme referents a 2012, en què hi ha… més de mil milions de persones fan turisme arreu de tot el món.

El turisme és una indústria importantíssima a Espanya i, evidentment, és un dels eixos econòmics clau al País Valencià, amb aproximadament un 13% del nostre PIB i donant pràcticament ocupació a quasi dos-centes mil persones.

Com a sector estratègic, que ho és, al País Valencià també el turisme forma part d'eixe gran projecte de canvi de model productiu, que se concreta i s'explicita en els acords del botànic.
I eixe canvi de model productiu que té de passar d'eixa oferta primigènia i clàssica de sol i de platja i preus barats, en el qual probablement ja no entren ni les gambes, a un altre model on se redissenye eixa oferta de producte-servei turístic per a intentar aproximar-lo més a les noves demandes dels públics, dels consumidors turistes actuals.

Entenem que en eixe canvi de model productiu van a haver-hi diversos factors importants, diversos pilars d'eixe canvi que els podíem emmarcar dins de…, doncs conceptes que ja coneixem, com és el concepte de la innovació i de la creativitat, també, també aplicats al turisme.

Innovació i creativitat com a aspectes clau del desenvolupament turístic, centrats, des del nostre punt de vista, en tres pilars.
Un seria el coneixement dels nous perfils de consumidor turista, és a dir, intentar caracteritzar què és el que vol la demanda, una demanda segmentada.

Per altra banda, dur endavant metodologies per a anar monitoritzant quins serien els impactes econòmics, tant d'esdeveniments concrets com del mateix sector, tant per projectes en la seua rendibilitat i impacte, com seria l'evolució i desenvolupament del pes econòmic del sector referent al nostre PIB.

I fonamentalment, i pel que, bé, les investigacions i els recents estudis en turisme estan diguent, la posada en funcionament i la utilització de nous espais d'interacció entre empreses i consumidors de turisme, fonamentalment a través de plataformes online en el creixent ús d'internet en este sector.

Pensem que des del 2008 han canviat molt els usos i costums dels consumidors i que les eines per a la promoció turística, que entenem que… sí estem d'acord que és molt important, doncs han de passar per altre tipus de plataformes.

Entenem que el redisseny de l'oferta, en eixe nou portfoli de productes-serveis.
va a ser un punt clau.
I el potenciar noves eines de promoció i comercialització, fonamentalment, a través de plataformes d'internet, pot estar un poc la solució a este problema de connexió entre oferta i demanda i d'intentar redistribuir eixe turisme, que és intensiu a nivell costaner, però que no ho és tant en tota l'oferta que pensem que al País Valencià pot ofertar el turisme d'interior.

¿Cal centrar la promoció en eines offline quan existeixen possibilitats molt més amples en impacte i eficiència?
En principi les tendències apunten per ahí.
Però, no obstant, creiem que el més important, i serà crucial, és tenir identificat el perfil del consumidor turiste a l'hora de dissenyar els mecanismes promocionals i comercialitzadors actuals.

I, per això, és a dir, que un dels primer punts de la nostra esmena de modificació va adreçar a que se faça un estudi general d'eixe perfil actual del consumidor turista que pot acostar-se a l'oferta, tant quan està en territori valencià, com podia acostar-se a la nostra oferta des del seu lloc d'origen.

És a dir, se tracta de redissenyar l'oferta en funció de la demanda i de posar a l'abast la intermediació en una col·laboració públic-privada, que entenem que també és necessària, on l'administració ha de proporcionar les eines, eixes plataformes d'intermediació i utilitzar eixa tutela institucional per a traure els diferents operadors, que podien ser empreses privades, necessàriament els actors locals, inclús actors autòctons, per a generar necessàries sinergies i economies d'escala en un sector que necessita una transformació profunda i que pensem que podria fer-ho de la mà de la Generalitat valenciana com a tutela institucional.

És a dir, que en principi i resumint, la nostra esmena de modificació va a intentar que s'estudie el perfil del consumidor turista de les zones costaneres i desenvolupar, en funció d'eixe estudi, les plataformes de promoció turística que siguen adients a eixes noves pautes d'utilització, d'accés a la informació i eixa forma autònoma d'elaborar la pròpia oferta, segons les pròpies necessitats que podrien donar les plataformes a nivell d'internet.

En principi amb això es concreta la nostra proposta i estem oberts que hi haja un punt d'aproximació per arribar a una esmena transaccional.
Però, en fi, pensem que això és el que pensem que podia ajudar a una transformació del sector turístic com a sector clau al País Valencià.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor Almería.

Ara, per un temps màxim de quatre minuts, per rebutjar o acceptar l'esmena, senyor García.

El senyor Garcia i Tomàs:

Moltes gràcies, president.

Respecte a l'esmena sí que m'agradaria comentar que en el punt primer, on es parla en l'esmena del perfil del consumidor, l'Agència Valenciana de Turisme ja cada any en juny publica, fa una publicació institucional on dóna les dades dels anys immediatament anterior denominada Â«El turisme en la Comunitat ValencianaÂ«, on un poquet es trauen totes eixes variables dels turistes que vénen i el turisme que ve un poc quines són les demandes que tenen i què és un poc el que volen, perquè ja l'agencia valenciana… Per tant, eixe primer punt no el veiem que siga necessari, perquè és una cosa ja que entenem que l'agència valenciana, no exactament d'eixa manera, però que ja ho està fent.

I quant al segon, ahí sí que li dic a la millor que es podria arribar a una transaccional.
És a dir, les plataformes, a vore, els pobles de l'interior que tenim són els que tenim, és a dir, no es poden canviar.
Estem parlant ja que esta plataforma s'arrime a uns turistes que ja tenim, que s'aprofite tot eixe potencial que tenim a la costa per a fer-los vindre, fer-los viatjar perquè ho aprofiten els pobles d'interior.

Clar, els pobles d'interior són els que tenim, no podem canviar-los en funció de què és el que volen els turistes.
És a dir, nostres pobles d'interior mos poden donar cultura, mos poden donar senderisme, mos poden donar museus, mos poden donar etnologia, mos donen moltes coses.
I, al final, és mostrar-los a eixa gent que, dependent del que vullguen, tenen en tot el nostre interior on triar.

Per tant, ahí sí que un poquet en el fet d'eixe segon punt, no sé.
.
.
jo sí li llançaria un poc al Grup Parlamentari de Podemos, al senyor Almería, que veguera un poquet que sense acotar-ho tant, deixar-ho més obert.
A vore, mosatros pensem que la nostra moció conforme la portem és una cosa que ja s'ha fet, que ve en positiva i que s'ha de potenciar; és més, volem potenciar-la.

Ahí és un poc on el turista ens ha de dir què és el que vol per a poder-ho plantejar per part de l'interior; entenem que no és la finalitat d'esta PNL, d'esta proposta, sinó que la finalitat és, torne a dir, aprofitar tots eixos milions de turistes que vénen perquè l'interior d'alguna manera també se n'aprofite i que eixos turistes puguen triar tot allò que tenim.
I, per tant, és més que s'adapten el que volen eixos turistes als nostres pobles i distribuir els nostres pobles que no un poc al contrari que els nostres pobles s'adapten.

Per tant, entenem que si eixe punt creu que a la millor es pot fer alguna modificació en la seua esmena i arribem a una transacció, no tenim cap problema.
Però el punt 1 no el podem acceptar i el punt tercer, en eixe termini també màxim de sis mesos, també entenem que no se pot plantejar perquè ha de ser quasi una anualitat.
És a dir, que és la mateixa agència valenciana la que ha de decidir.

Per tant, crec que ha quedat clar.
Mire un poc a vore si podem arribar a una transacció i si no, en principi, l'esmena com a tal no l'acceptaríem, la rebutjaríem.

El senyor vicepresident:

Entenem que pot haver-hi una aproximació entre els dos plantejaments.
Si els pareix bé, suspenem per dos minuts, no sé si és prou, per dos minuts a vore si es produïx eixa aproximació i s'accepta l'esmena i continuem.

Suspenem per dos minuts.
Gràcies.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

El senyor vicepresident:

Reprenem la sessió.

Per a fixar posició, per part del Grup Ciutadans, té la paraula la il·lustre diputada senyora García.
Quan vosté vullga.

La senyora García González:

Moltes gràcies, senyor president.

Desde Ciudadanos defendemos un modelo de turismo en la Comunidad Valenciana que vaya más allá del tradicional de sol y playa, un modelo de turismo basado en la excelencia y en la calidad, un turismo cuyos beneficios reviertan en toda la comunidad.

En este sentido, me gustaría hacer referencia a la propuesta que ha hecho el Consell de potenciar de forma prioritaria el turismo gay y gastronómico, tal como anunció el director de la Agencia Valenciana de Turismo, el señor Francesc Colomer.
Nos parece acertada la nueva propuesta del Consell, porque nosotros apoyamos cualquier medida que contribuya a desestacionalizar el sector.
Pero creemos que el Consell se está olvidando de uno de los pilares esenciales del turismo.
Y me refiero al turismo rural, al de interior, que entendemos se debe fomentar mucho más.

En Ciudadanos creemos que es necesario apostar por el turismo rural, como mecanismo de una revitalización económica de las zonas de interior.
Nosotros proponemos fomentar un turismo diferenciado y diversificado, dirigido hacia los entornos naturales, a los deportes en la naturaleza, la gastronomía, eventos y sectores tradicionales.
Creemos que hay que buscar rentabilidad y sostenibilidad del turismo en toda la comunidad y no solamente en el litoral.

Según el Plan director de turismo de la Comunidad Valenciana 2011-2015, el turismo rural ha experimentado un incremento en los últimos años.
Y para que continúe este crecimiento hacen falta más medidas por parte del Consell, hace falta más implicación y otorgar mayor protagonismo al interior.

En esa línea, nosotros pedimos en el pleno de Les Corts que se elabore un plan de transporte rural que atienda a las necesidades de las comarcas de interior de la Comunidad Valenciana, de modo que se garantice un servicio público de calidad de transporte, que sirva asimismo para favorecer la conexión del litoral con el interior y facilitar la movilidad de los turistas hacia el interior, así como entre comarcas del interior.

De hecho, el deficiente sistema de transporte interurbano en el interior de la comunidad es un claro reflejo del abandono de las administraciones públicas por esta importante parte del territorio.
Así pues, debe ser una prioridad establecer una estrategia claramente definida y concretada de transporte, para las zonas de interior, que contribuya a incrementar el turismo.

El turismo debe buscar la rentabilidad en toda la comunidad.
Debe ser competitivo y potenciar el valor añadido de nuestra tierra, principal destino turístico que cuenta con un gran patrimonio cultural, histórico, artístico y natural, como todas sus señorías saben.

Estamos obligados a fomentar y acelerar el turismo de interior, ya que es un mercado con posibilidades, que requiere ser explotado más y mejor.

Impulsando este modelo de turismo, favoreceríamos el desarrollo de las comarcas de interior, como bien ha dicho el compañero, la empleabilidad de estas zonas y el aumento, en definitiva, de los recursos económicos.

Nos hemos encontrado con que había una enmienda del Grupo Podemos que, a nosotros, en principio, y con el poco tiempo que hemos tenido para estudiarla, nos daba la impresión de que era otra proposición no de ley completamente diferente, que la cambiaba totalmente.

Por lo tanto, nosotros vamos a mantener el voto que creíamos, que era, obviamente, a favor de esta propuesta, porque nos parece necesario dirigir a través de las plataformas de promoción turísticas, itinerantes, los flujos de turistas desde el litoral hacia las comarcas del interior.
Eso sí, haciendo hincapié en que consideramos que queda todavía mucho por hacer para poner en valor el turismo de interior en nuestra comunidad.

Pero, después de esta enmienda del Grupo Podemos, y a la espera de que, bueno, se pongan de acuerdo si hacen la transaccional… (Veus) ¡Ah!
, no, no hay acuerdo.
Perdón, perdón, perdón.
Perdón, perdón, perdón.
Nada.
Estaba pensando en mis cosas.
Discúlpenme.
Vale, no está de acuerdo.
Pues, entonces, obviamente, vamos a votar a favor aquí y en el pleno.

Gracias.

El senyor vicepresident:

A vore un momentet, a vore si m'aclarisc en açò, perquè açò és de.
.
.
Açò és.
.
.
Ja està, ja està.
Ja està.

Moltes gràcies.

Per a fixar posició, per part del Grup Socialista, l'il·lustre diputat senyor Vicent Arques.

Quan vullga vosté.

El senyor Arques Cortés:

Gracias, señor presidente.

Bueno, los números del turismo en España y en la Comunidad Valenciana son magníficos, los hemos estado incorporando.

Y, básicamente, siempre el turismo tiene dos dicotomías: el sol y playa, y el interior.
Y tiene el otro aspecto que siempre tenemos que hacer referencia, es a la desestacionalización del producto.

En este caso, vemos que, en la exposición de motivos ya aparecen las cifras, de forma muy consolidada, cómo los destinos costeros abarcan el 80% de las cifras de ocupación.
Eso significa que el resto de zonas, en este caso el interior, tiene auténticas dificultades para potenciarse.

Y el turismo, como elemento económico, es un elemento transversal.
La política turística debe reflejar, potenciar y consolidar siempre el turismo de sol y playa, que es un referente en la Comunidad Valenciana, pero también debe potenciar, consolidar y buscar la mejora del turismo de interior, en esa dicotomía que hablábamos anterior.

El turismo de sol y playa también tiene pequeñas dificultades, como es ese turismo masivo, ese turismo que concentra mayor parte de usuarios en unas infraestructuras muchas veces que no dan abasto; esa poca especialización de productos que se da en el turismo masivo de sol y playa, si existe esa masificación; es una oferta muy generalista, muy poco dinamizadora; y, muchas veces, una explotación de la oferta de forma local, es decir, cada municipio hace la oferta turística a su imagen y semejanza.

¿Problemas que hay en el exterior de nuestras fronteras, de nuestro país, de España?
Pues, bueno, hace…, problemas básicamente de terrorismo en el norte de la franja de África, del Magreb y países como Turquía, pues, bueno, hacen que ahora mismo el producto de sol y playa en el ámbito europeo sea únicamente con un destino que es o los países de Latinoamérica -en este caso, Méjico- o España, básicamente.

Pues, ¿conclusión?
Hay que ampliar el abanico.
Ampliar el abanico es poner en valor todo el ámbito del turismo interior.
Cuando hablamos de turismo interior hablamos de salud, hablamos de agricultura, hablamos de deporte, hablamos de cultura, hablamos de patrimonio cultural local, etcétera.

Todos lo sabemos que la oferta tiene ser sostenible, que en el interior hay calidad, que en el interior hay posibilidades de mejorar.
Y, quizás, en la consolidación de ese modelo de sol y playa, que está muy consolidado, nuestra expansión para mejorar esos índices, esos indicadores, ese número de turistas que es importantísimo, ya nos queda únicamente ampliar el territorio.
En este caso, el territorio que tenemos que ampliar es el turismo.

Vamos a votar, evidentemente, a favor de esta PNL.

Y sí que aprovechar todos los trabajos de la Agencia Valenciana del Turismo para seguir intentando, desde la perspectiva de transversalidad, mejorar las posibilidades que tenemos, y muchísimas, en el ámbito del turismo de interior, en este caso.

Vamos a aprobar la PNL, por supuesto, y seguir trabajando con la Agencia Valenciana del Turismo.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor Arques.

Per a fixar posició, en nom del Grup Popular, l'il·lustre diputat senyor Fernando Pastor.

Quan vullga.

El senyor Pastor Llorens:

Gracias, presidente.

Vamos a ver, nosotros vamos a votar a favor de la PNL, de la proposición no de ley.
No por ello sin dejar de hacer algunas matizaciones o advertencias que consideramos interesantes, ¿no?

A modo de previa, y la primera, agradecerles, pues, ¡hombre!
, que reconozcan que en 2008 se hacían cosas bien en favor del turismo, como era poner en marcha estas plataformas turísticas.
Esa es a modo de previa.

A modo de matización, decirle al diputado Víctor Garcia, al diputado de Compromís, que es quien ha traído la PNL a esta comisión, que ha hablado usted mucho y ha centrado mucho y ha llegado a definir el turismo de interior como el turismo de los pequeños municipios.
Y yo le quiero decir que dese cuenta usted de una cosa, que no es tan así como usted cree.
Que yo le puedo ahora enumerar… conforme usted hablaba me han venido a la cabeza una serie de municipios que no son tan pequeños, como pueden ser Orihuela, Villena, Alcoy, Xàtiva, Ontinyent, por ejemplo.
Le acabo de decir unos cuantos que me han venido a la cabeza y que no son exactamente municipios pequeños, que están todos en el interior y que, además, todos tienen un potencial turístico importantísimo.

Luego, vayamos a tener bien claro que el turismo de interior de la Comunidad Valenciana no es solo turismo de pueblos pequeños, sino también hay ciudades importantes, muchas de ellas de más de sesenta mil habitantes, que tienen un patrimonio importantísimo que ofrecer: cultural, gastronómico, de salud, natural, de fiestas tradicionales, de todo tipo de recurso turístico que ofrecer a esos visitantes.
Por lo tanto, conceptualicemos bien el concepto de lo que es el turismo de interior en la Comunidad Valenciana, que no es solo pequeños municipios, como le acabo de demostrar -y me han venido a la cabeza solo alguno de ellos-, hay importantes también.

Yo creo que la propuesta, la PNL que trae Compromís, tiene buena intención.
Creo que tiene un error de base, y es que hoy en día, en turismo… Y no quiero darle aquí la razón a otro compañero de Alcoy, al diputado Molina; pero en parte la tiene.
Digo que no quiero dársela totalmente, pero en parte la tiene, en el sentido de que hoy en día, uno no quiere, (veus) Almería, José Almería, (rialles) uno hoy no vende lo que quiere, sino vende lo que quieren comprar.
Esa es una realidad que también ocurre en turismo, por desgracia, ¿no?
Por lo tanto, habrá que tener en cuenta algo de las apreciaciones y de las matizaciones que hacía el diputado Almería.

Y yo quiero decir también, y me llama la atención poderosamente, que hoy todos los grupos, los dos que están en el gobierno y el tercero que apoya a los dos primeros, hablan mucho de turismo de interior.
Estamos a principios de febrero.
Pero, fíjense, a últimos de diciembre, o a mediados de diciembre, los mismos grupos metían un tijeretazo importante en la redacción del documento más importante que se elabora todos los años por estas Cortes, que es el presupuesto, y metían un tijeretazo importantísimo al turismo de interior de la Comunidad Valenciana.

Hoy, los mismos grupos, vienen aquí a hablar de la importancia que tiene el turismo de interior.
Pero repito que hace tan solo un mes y medio, no hace años, hace tan solo un mes y medio, en la primera oportunidad que han tenido de fijar blanco sobre negro y de fijar partidas a conceptos, pues, en turismo de interior lo que hicieron fue, precisamente, recortar dinero.

Y me venían a la cabeza, por ejemplo, los 100.
000 euros que eliminaron, que tumbaron y que venían arrastrados de otros ejercicios a la asociación, por ejemplo, Alicante turismo interior, a esa colaboración público-privada, de la que hoy ustedes también hablan, pero a la que hace un mes y medio ustedes les quitaban 100.
000 euros.
Hoy es importante la colaboración público-privada para los tres grupos políticos, y hace un mes y medio les quitaban 100.
000 euros.
No es que los dejasen con otros 100.
000, no; los dejaron a cero, la partida la dejaron a cero.

Y me viene también a la cabeza una propuesta que también venía de esa colaboración público-privada y que el propio presidente de la comisión negoció, ya, a modo de enmienda, con las asociaciones y con los empresarios del sector del turismo de aventura del interior de la provincia de Valencia y que, también, los tres grupos que hoy tanto hablan de turismo interior desestimaron, ¿no?

Por lo tanto, yo creo que choca y no es demasiado coherente lo que ustedes hicieron de verdad e importante, poniendo blanco sobre negro, que fue no poner, sino todo lo contrario, quitar y desestimar todas, tumbar todas y cada una de las enmiendas que el Partido Popular propuso en esta línea, que no eran enmiendas del Grupo Popular, eran enmiendas del sector, de ese sector privado que hoy ustedes hablan tanto aquí, de la colaboración público-privada.
Y, por lo tanto, les he de decir que me resulta bastante chocante que hace un mes y medio, pues, eso, les recortasen al sector; y, un mes y medio después, hablen tanto del sector del turismo de interior.

Era simplemente esa matización.

Yo les voy a aprobar la PNL porque, como buen alcoyano que soy, entiendo que todo aquello que se hallara en pro del turismo de interior va a favorecer a mi ciudad y a mi comarca.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies.

Per a rèplica, senyor Garcia.

Quan vosté vullga.

El senyor Garcia i Tomàs:

Moltes gràcies, president.

Primer que res, agrair a les senyories el to que han emprat.

I també, bé, a la diputada de Ciudadanos, doncs, moltes gràcies també pel suport a la PNL.
Estem d'acord que el turisme rural, doncs, s'ha de potenciar i s'han de fer plans específics; d'acord.
El pla que vostés presentaven, el pla del transport rural, o les estratègies definides a tot un sector que cal ficar-lo en valor, que té molt de potencial i que és una manera també de diversificar per a seguir generant ocupació i llocs de treball, no?

Després, també, al diputat del PSPV.
Doncs, home!
, gràcies per donar el recolzament.
Me quede també, sobretot, amb la paraula de la transversalitat del turisme, que totalment és aixina, tal qual.
El turisme, al final, doncs, comprén tots els àmbits, tots els estats socials.
I els mateixos que poden vindre o que vénen ja a eixe sol i platja que és massiu i que, a la millor, és més de descans i de relax, doncs, també se pot combinar perfectament en combinar-lo en turisme cultural o d'esport o altres, doncs que tenim més de (inintel·ligible) .
.
.

I, quant al diputat del PP, doncs, primer, doncs, dir-li que, a vore, té més valor que hàgem dit que feien una cosa bé en 2008.
Que no només ne feien una, no?
, ne feien més d'una.
El que passa és que ara també té més valor que quan diem que les coses les feien mal, que han fet mal i que han fet mal; doncs, que no se diuen simplement perquè ara vostés estan a l'oposició i que s'han canviat els papers i el tema és de dir que l'altre ho fa mal perquè ho fa mal, sinó perquè realment ho feien mal.
I les coses que feien bé, doncs, també s'ha de dir perquè ahí estan.
I les coses que han funcionat, doncs, s'ha d'intentar fer-les com a mínim, si han funcionat, igual o millor, o millorar, que és un poc la idea, no?
, d'un aspecte que se va portar en un lloc determinat, doncs, si ha funcionat, doncs, portar-lo a la resta del territori, no?

Jo també quan ha parlat.
.
.
Bé, jo també haguera pogut parlar de, al final, amb més localització o amb més localisme, del meu poble, que el meu poble també és d'interior i també és gran, més de deu mil habitants -bé, gran.
.
.
, intermedi, diguérem, no?
-.
Però que el que pensem és que, al final, qui se beneficia és tot l'interior, no?
; perquè si, al final, també n'hi han altres pobles més grans tractors dels del voltant que són més xicotets.
.
.
I els xicotets tenen un desavantatge en tot açò, no?
, que moltes voltes, si no tiren de potencials com el turisme, doncs, ho tenen molt mal, no tenen massa diversitat per a poder, doncs, tindre una.
.
.
, créixer vitalment, personal, generar llocs de treball perquè u puga quedar-se a viure, i veiem la despoblació de l'interior, no?
, que és molt preocupant, no?

Jo, sobretot, m'havia centrat en eixos poblets que sí que tenen molt de potencial, perquè normalment són pobles que han cuidat molt bé la natura, que tenen un patrimoni que no està gens explotat, que està molt ben cuidat, que se pot, damunt, ajudar a posar-lo en valor, respecte d'altres ciutats, doncs, que tenen molt més potencial que ja ho han pogut ficar en valor, no?
I eixos poblets, doncs, probablement n'hi han molts en què eixa seria una font d'ingressos i de riquesa i de treball, doncs, molt important per a ells.

Quant també al tema, i ja per acabar també, perquè si no quasi que si no ho dic.
.
.
El tema del tijeretazo.
Doncs, vostés saben perfectament que, quan n'hi ha un pressupost i no se tenen els diners que toca, doncs, que per desgràcia de vegades s'ha de retallar.

Ací no vaig a caure jo en la temptació de començar a numerar vostés en què retallaven quan estaven governant, no?
, que eren coses molt bàsiques i essencials.
I en açò no estic menyspreant el turisme, però sí que és veritat que en el tema de fer un pressupost, i quan tens uns diners limitats que, damunt, no són els que ens pertoquen com a valencians, perquè estem per baix de les mitjanes de tota la resta dels espanyols, doncs, la veritat que, evidentment, no és tampoc la quantitat o la xifra que nosaltres, com a Grup Parlamentari Compromís, ens haguera agradat o haguérem volgut, però és la que realment s'ha pogut fer.

Bé, simplement això.
Moltes gràcies a tots els grups i…

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor García.
A vore si aconseguixc parar açò… Ara.

Senyor Pastor, si vol replicar.

El senyor Pastor Llorens:

Muy breve.
Y siempre matizaciones con el ánimo de apuntar en positivo, de verdad.
La primera, no debemos de hablar -esa me la ha apuntado Vicente Casanova-, no debemos hablar de turismo rural.
Turismo de interior.
Porque en el interior hay pueblos rurales y pueblos que no lo son.
Pueblos industriales, pueblos de todo tipo, que toda esa oferta se llama de interior, no rural.
Rural es otra cosa.
Luego, tenemos que hablar de turismo de interior.

Segunda cuestión, yo creo que esos municipios importantes que hay en muchas localizaciones como cabeceras de comarca y tal no compiten con los pequeños.
Al contrario, ejercen de motor para que los pequeños sean conocidos.
Pero no porque lo diga yo.
Podemos tener el ejemplo por excelencia, que se me ocurre en estos momentos, de turismo podríamos llamar de interior, no el turismo de masas ni turismo de costa, sol y playa, que es Galicia, y todo pivota en torno a Santiago de Compostela.

Hay muchísima población, muchísimos núcleos poblacionales, aldeas, pueblos pequeños que están alrededor de Santiago, pero que viven gracias a que Santiago sea un núcleo fuerte, importante, interior.
En la comarca de la Cerdaña, en Cataluña, tenemos a Puigcerdà como ciudad importante en motor, y después hay infinidad de pueblos alrededor que se benefician de ello.

Por lo tanto, tengamos claro los conceptos.
Y estas matizaciones se las hago de verdad con el ánimo de suma siempre, y nunca de resta.
Y acabo ya agradeciéndole de verdad y quedándome con una frase, que la memorizaré para siempre, que cuando no hay dinero hay que recortar.
Esa frase es muy buena y esa frase no solo le agradezco la de que en 2008 las cosas se hacen bien, sino esta última.
Que usted reconozca esto es de verdad importante.

Yo, oír a un miembro, en este caso de Compromís, decir que cuando no se tiene dinero, uno tiene, y ha utilizado la palabra Â«retallarÂ», me ha gustado.
Me ha gustado porque creo que en los pocos meses que ustedes llevan en el gobierno son conscientes de la verdadera dificultad que supone gobernar.
Por lo tanto, muy agradecido, contento y satisfecho de haber estado en esta comisión.

Gracias, presidente.

El senyor vicepresident:

(Inoïble) … com dia, unanimitat.
Tenia el micròfon apagat.
Perquè conste en el Diari de Sessions.
Amb unanimitat, no, perdó.
Vots a favor era… Vots en contra?
Abstencions?
2 abstencions.
Per tant, per majoria queda aprovat este punt.

Proposició no de llei sobre l'organització d'unes jornades sobre l'impacte dels grans esdeveniments turístics, presentada pel Grup Parlamentari Compromís (RE número 5.
643, BOC número 45)

El senyor vicepresident:

Tercer punt de l'ordre del dia, la presa en consideració de la Proposició no de llei sobre l'organització d'unes jornades sobre l'impacte dels grans esdeveniments turístics, presentada pel Grup Parlamentari Compromís.

Per a la seua defensa, té la paraula l'il·lustre senyor Víctor Garcia.
Quan vosté vullga.

El senyor Garcia i Tomàs:

Moltes gràcies, president.

Primer, perquè sapiguem ben bé d'allò que estem debatent, havem fet una esmena a la nostra pròpia PNL perquè quedara clar sobretot el tema de les jornades, que a la millor crear o generar unes jornades podia interpretar-se com que es podien generar més despeses, i no era la finalitat.

Aleshores, al final la proposta de resolució consta de dos punts.
El primer punt diu: Â«Les Corts insten el Consell a iniciar un procés de reflexió al costat d'experts en la matèria, sobre l'impacte real dels grans esdeveniments sobre el sector turístic valencià.
Â»

I el segon punt, Â«Les Corts insten el Consell a incloure un panell d'experts, investigadors, especialistes en la matèria, etcètera, en el fòrum trobada sobre productes turístics, que s'organitzarà a fi de 2016 per a debatre sobre aquest assumpte i emetre conclusionsÂ».

Bé, com abans també he dit, no passa res per dir que quan alguna cosa puntual, jo no he dit que en 2008 es fera tot bé, sinó he dit que esta cosa puntual va ser una bona experiència, doncs ací ara per desgràcia toca parlar de coses que es van fer rematadament malament.
I els anomenats grans esdeveniments que van estar durant l'època del govern del PP, doncs un element fonamental de la seua política econòmica i de promoció turística a la Comunitat Valenciana, uns esdeveniments que es justificaven en gran part pel seu cost zero, que era el que se'ns venia, i pel seu gran impacte econòmic.

Açò del cost zero, dons bé, ja quasi millor que deixen de parlar-ho, perquè és totalment fals.
La realitat és ben diferent.
Els grans esdeveniments han resultat un engany, tant des del punt de vista del seu cost, com del seu impacte econòmic.
Dels seus costos i sobrecostos milionaris no parlarem avui ací, però l'engany també ha estat en les promeses de beneficis per a tots que ens venien des del govern del Partit Popular, promeses basades en estudis opacs que presentaven xifres d'impacte econòmic sempre notables, que avalaven la seua idoneïtat, i que eren més que dubtosos, ja que s'utilitzaven damunt com a justificació que eixos grans esdeveniments eren un poc ací la panacea per al tema turístic i de posar en el mapa la nostra regió.

Després d'analitzar els estudis d'impacte econòmic encarregats pels anteriors governs, hem vist com han sigut elaborats sense un mínim de rigor científic.
En aquests estudis, on falta una metodologia clara, tot suma sense tenir en compte que estem parlant d'un procés complex, on trobem fluxos de capital que poden sumar, restar o ser neutres.
Això té una gran importància, perquè amb estes dades que no es corresponen amb la realitat, que són totalment fictícies, es justificaven inversions milionàries en accions que han resultat ruïnoses per a les arques públiques i, en definitiva, per a totes les valencianes i els valencians.

Resulta desgavellat prendre decisions polítiques en funció d'unes dades falsejades, sobretot quan estem parlant d'un cos mitjà, en el cas de la fórmula 1, de 75 milions per cada gran premi, que servien fonamentalment per atraure visitants durant una setmana.
75 milions que representen en doble del que s'ha pressupostat enguany en promoció turística, que són 38 milions d'euros per l'Agència Valenciana de Turisme.
I més del doble del que va gastar Andalusia durant 2015 en el mateix concepte, que eren vint-i-nou milions d'euros.

Per fer-se una idea, per atraure turistes a un esdeveniment de menys d'una setmana a una ciutat valenciana, ens gastàvem el doble que per atraure turistes durant tot l'any a tot el País Valencià.
Això, al final, és una absurditat.
Estava el PP en eixe moment balafiant milions d'euros a discreció, sense cap mena de retorn, i que no fóra a la millor per al retorn cap a algunes persones concretes o empreses.

En altres països, com a França, s'han desenvolupat metodologies que tracten de quantificar els impactes que tenen els esdeveniments turístics, i aplicant esta metodologia, elaborada en 2010 per la Direcció General de la Competitivitat de la Industria i dels Serveis del govern francés, als estudis disponibles dels esdeveniments dels últims anys veiem que el resultat final varia moltíssim.

Utilitzant esta metodologia, per exemple, aplicant-la, aplicant l'impacte econòmic del Gran Premi d'Europa de Fórmula 1 del 2009, passem dels 53,63 milions d'euros d'impacte directe, que se'ns venia des del govern del PP, a tan sols 7,79 milions d'euros.
La diferència tan significativa resulta perquè d'una banda no es restaven imports que suposaven una eixida de capitals, com era el pagament del cànon de 21 milions d'euros.
I d'altra banda, es sumaven imports que es consideren neutres, com seria la despesa dels equips durant el gran premi, que es van estimar en l'estudi en 8,6 milions d'euros entre d'altres.

És a dir, considerar com a positius eixos 8,6 milions d'euros suposaria que la despesa dels equips, com són combustibles d'alt rendiment, equipament tècnic, neumàtics, salaris dels membres de l'equip, etcètera, es fabricaven, es venien o es pagaven en València.
Que això doncs ja sabem que la fórmula 1, cada equip s'ho porta tot de casa, perquè això és quasi secret de cada equip el que porten, quin tipus de benzina, etcètera.

Al final, el que s'aconseguia falsejant eixes dades era enganyar el ciutadà, que és el que està pagant els grans esdeveniments.
I damunt, quan des del govern se li dia a eixa ciutadania que Â«hemos vivido por encima de nuestras posibilidadesÂ», quan açò és una mostra que qui realment vivia per damunt de les possibilitats dels valencians i de les valencianes era el govern del PP que estaven plantats quasi en un núvol que estava per damunt de tots.

És per això que és necessari abordar com mesurar l'impacte dels esdeveniments turístics des de l'òptica més científica, i sobretot amb rigor.
Iniciar un procés de reflexió i incloure un debat amb professionals de la matèria en les trobades sobre productes turístics que s'organitzaran a final d'any i que serien de molta utilitat per als professionals del sector i els decisors públics, per prendre decisions en funció d'eixa rendibilitat social i econòmica dels esdeveniments.

I si els esdeveniments tenien costos inassumibles i absurds i l'impacte econòmic o benefici no era tan gran com es venia, podem demanar-nos almenys si varen servir per a atraure turistes.
Si ja està clar que no es fea pel tema d'eficiència econòmica o que eixos diners no eren tal com es dia, doncs mirem la part si almenys era un pol tractor i per a atraure turistes.

L'argument del PP va ser que els grans esdeveniments feien que el nostre nom es passejara per tot el món, i es donava una publicitat gratuïta mitjançant la presència als mitjans de comunicació internacionals, que servien per a atraure més turistes.
Bé, al final ja havem vist a quin mapa estem, si anem a totes les ràtios, despesa sanitària, educativa, o si anem a qualsevol ràtio per mitjana ja, no eficàcia europea, sinó espanyola que ja estem per baix, sinó que damunt veem en les teles com eixim.
La Comunitat Valenciana, com eixim, que no és precisament per estes coses.

Damunt, no vam aprofitar la nostra condició d'organitzadors d'eixos esdeveniments per a posicionar-nos turísticament.
A banda de les accions tipus fam trip que es portaren a terme amb motiu del Gran Premi de Fórmula 1 a la Volvo Ocean Race, podríem haver aprofitar estos esdeveniments per a fer accions d'acompanyament directament als mercats llunyans, com per exemple mostrar la nostra oferta turística als estands d'esports d'escala de la Volvo Ocean Race.

Però res d'això s'ha fet i al final tenim que el nostre nom s'ha simplement passejat, i no hem aprofitat per a posicionar els nostres productes turístics.
De fet, si analitzem les dades d'afluència de turistes als establiments hotelers, tenim que el 2009, que es va celebrar el primer Gran Premi de Fórmula 1, fins al 2014 el comportament dels hotels de València capital va augmentar molt per baix de la mitjana espanyola.
En eixos cinc anys van augmentar un 6,36%, enfront dels 13,84% de la mitjana espanyola.

És a dir, que al final no va aprofitar ni per la part econòmica ni per la part turística.
És a dir, no van aprofitar per a res.
Per tant, eixos grans esdeveniments, com la Copa de l'America, la fórmula 1, estaven concebuts per a crear una oferta més premium i atraure turistes que al final també s'ha demostrat que no han vingut.

Per això, presentem esta PNL, amb eixa esmena, per a fer d'una manera rigorosa els estudis pertinents per a vore eixos esdeveniments que tenen una finalitat turística, si són realment eficients i realment tenen la finalitat d'atraure eixos turistes o no.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Senyor Almería, quan vosté vullga.

El senyor Almería Serrano:

Moltes gràcies, president.

Una vegada més tornem a estar en la mateixa situació que en la proposició de llei d'abans.
Estem d'acord amb l'objectiu, amb el propòsit, diríem, encara que discrepem de la forma d'abordar este propòsit.

En primera instància, abordar la importància que té per al nostre grup, com a concepte bàsic de l'activitat institucional, l'avaluació de les polítiques públiques, i especialment d'aquelles polítiques públiques que estan adreçades al desenvolupament de sectors econòmics claus al País Valencià, com puga ser el del sector del turisme.
L'avaluació de polítiques públiques és el que permet a una administració saber si s'està actuant d'una forma correcta i si les polítiques aplicades fan caminar l'administració i els projectes en la direcció adequada.

Però evidentment no és suficient donar importància a l'avaluació de les polítiques públiques, sinó que ja tenim constància en molts exemples que de la forma en què es faja esta avaluació dependrà que el resultat siga un o un altre.
Així, també posem el focus en el fet que va a ser imprescindible que eixa avaluació de les polítiques públiques es faja d'una forma rigorosa, perquè quan parlem d'impacte econòmic turístic i sociocultural, és important que al final el resultat siga amb rigor el que un projecte ha tingut els beneficis que calia, segons la inversió aplicada.

En el cas dels grans esdeveniments, pensem que no ha estat així, i pensem que el propòsit d'esta PNL seria caminar per a abolir d'alguna forma eixa política de privatitzar beneficis i institucionalitzar pèrdues en els grans esdeveniments.
Entenem que la forma adequada per a realitzar esta avaluació de les polítiques públiques seria la que fonamentalment presentem en l'esmena de modificació.

I entenem que en primera instància caldria fer un estudi, diagnòstic general, de quin han segut els resultats de la política general dels grans esdeveniments, promoguda des de la Generalitat valenciana als últims anys, i que incloguera un estudi comparatiu d'experiències semblants en altres territoris.

En segon lloc, el que entenem que per a actuar de forma rigorosa en este àmbit, fer un estudi d'impacte econòmic mitjançant un fòrum trobada doncs no ens pareix la forma més adient de fer-ho, ¿eh?
, ja que la majoria de la informació estarà en poder de la Generalitat valenciana.
Perquè la realització d'un estudi seriós d'impacte econòmic, turístic i sociocultural dels grans esdeveniments desenvolupats al nostre territori en els últims anys serà una cosa que ens pot dur a eixe rigor que necessitem de la forma d'avaluació.

Este impacte econòmic caldria que fóra, en principi, de forma individualitzada, projecte per projecte, perquè afloraren aquelles coses incorrectes que s'hagen pogut dir o la forma incorrecta d'abordar esta avaluació de projectes de grans esdeveniments per a després poder tindre, també, una visió agregada de l'estudi que, a més -i en això sí que estem d'acord amb la proposta de Compromís-, continga una avaluació d'aquelles bones o males pràctiques que puguen haver-se dut a terme en les anteriors avaluacions d'impacte dels grans esdeveniments i que aniran -estem segurs-, anirien aflorant a mesura que s'aplicara el rigor de mandat en esta nova metodologia -que no posem en qüestionament- i que entenem que pot ser important, interessant, però que hauria de ser aplicada a través d'un estudi intern de la mateixa Generalitat.

Evidentment, tant per a la ciutadania, tant per a les polítiques de transparència que conté este govern i els grups que sustenten el pacte del botànic, entenem que una vegada finalitzat aquest estudi sí que caldria realitzar la presentació dels resultats en -ahí sí- una jornada de treball que puga comptar amb la presència d'investigadors i professionals internacionals en la matèria, de reconegut prestigi, que pogueren donar visions alternatives, addicionals, comparatives, ¿eh?
, que enriquiren un poc quin és el panorama pel que fa al resultat de les polítiques de grans esdeveniments al País Valencià.
Eixe és el tema.

Estem oberts, també, a una possible aproximació en les esmenes.
I crec que esta és un poc la nostra posició al respecte.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Estem igual que abans.

¿Per a acceptar o per a rebutjar l'esmena?
(Remors) ¿Pitjor encara?

Aleshores, ¿val la pena que suspengam?
(Remors) No, ni suspenem (rient), passem directament a… ¿Un minut?
Un minut.
Tot siga pels acords.

Bé, doncs, suspenem un moment per a vore si ho arreglem.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

El senyor vicepresident:

Molt bé.
Reprenem els nostres treballs.

Per part del senyor Almería, ¿volia dir alguna cosa?

El senyor Almería Serrano:

Gràcies, president.

Després d'este breu parèntesi, de la conversació amb el Grup Compromís, el Grup Podemos-Podem retira l'esmena de modificació plantejada perquè, bé, pensem que la nostra esmena anava adreçada a la proposta de resolució inicial de la proposició no de llei i que l'esmena que ha plantejat, l'autoesmena plantejada pel Grup Compromís a la seua proposició varia en, o siga fa una avaluació molt gran en el propòsit de la mateixa proposició de llei.
(Soroll de papers)

I, també, doncs, avancem que en este cas votarem a favor de la proposta.

El senyor vicepresident:

Molt bé.

Moltes gràcies, senyor Almería.

I, ara, per a fixar la posició del Grup Ciutadans té la paraula, per un temps màxim de quatre minuts, l'il·lustre senyor diputat David de Miguel.

Quan vullga.

El senyor De Miguel Martínez:

Gracias, presidente.

A ver, con la presentación de la enmienda, de autoenmienda de Compromís pues ya anunciamos que íbamos a votar a favor.
No lo íbamos a hacer, ¿por qué?
, porque a veces estamos de acuerdo -creo- todos los grupos, o casi todos, en que la política de grandes eventos, no solo de grandes eventos sino de algún tipo de infraestructuras y demás, en esta comunidad, pues se hizo o se hacía sin un correcto informe o un correcto estudio del impacto económico que generaba, independientemente de que, además, luego, pues muchos de estos grandes eventos han ido aparejados de casos de corrupción, sobrecostes y demás.

También es verdad que no todos los grandes eventos, o sea, no hay que criminalizar los grandes eventos; por ejemplo, la Volvo Ocean Race, quizá porque era un gran evento que no requería una gran inversión pública en cuanto a infraestructuras y demás pues sí que ha resultado tener un impacto económico positivo para la ciudad de Alicante y para la comunidad.

Pero, en fin, en líneas generales, los grandes eventos o la política de grandes eventos en la comunidad (algú tus) no se ha regido con criterios -digamos- adecuados.

Pero es que para ello tampoco creo, creemos desde Ciudadanos que haga falta…, por eso digo que con la autoenmienda cambiamos el sentido del voto porque para algo que ya sabemos pues tampoco consideramos necesario (rient) crear unas jornadas.

Yo creo que nadie duda de que estos grandes eventos se hicieron sin ningún tipo de rigor y sin ningún tipo de informe real o creíble de cuál iba a ser el impacto que iba a generar en la sociedad.

Por tanto, sí que estamos de acuerdo en que hay que buscar fórmulas homogéneas como la que se propone para evaluar el coste-beneficio de los eventos; pero -insisto- consideramos que si ya se van a realizar esas jornadas y se va a aprovechar para evaluarlos y demás, pues nosotros estamos de acuerdo.

Lo que pasa es que sí que es verdad que -igual que reconocemos que se hizo mal- es tan sencillo como que en el futuro ustedes que gobiernan pues lo hagan bien (rient) -quiero decir-, sin jornadas, sin congresos y sin más estudios.

Hay que aprender de los errores y, por suerte, si algo bueno ha tenido esta errática política ha sido que nos sirve para aprender qué es lo que no se debe hacer en el futuro.

Y, por tanto, votamos a favor.

El senyor vicepresident:

Molt bé.

Moltes gràcies, senyor De Miguel.

Per a fixar posició el Grup Socialista, en este cas, per un temps màxim de quatre minuts, té la paraula el senyor Arques.

Quan vullga.

El senyor Arques Cortés:

Gracias, presidente.

Bueno, aquí hablamos de dos modelos de estrategia política en el ámbito del turismo, hubo un modelo en las últimas dos legislaturas, en los últimos ocho años que era un modelo de los grandes eventos turísticos, desde la perspectiva del deporte, desde la perspectiva cultural, desde perspectivas de diferentes ámbitos, y ahora la Agencia Valenciana de Turismo habla de un relato de la Comunidad Valenciana y un relato de actuaciones.

Los grandes eventos de antes hoy son nuestro patrimonio, los grandes eventos de antes hoy son las fallas, son las hogueras, son las fiestas de la Magdalena, son los moros y cristianos, los de Alcoy, los de Villena, los de Villajoyosa, que son los grandes eventos que han estado siempre ahí, han estado siempre ahí, las playas, el interior, la gastronomía, los eventos culturales propios, Miguel Hernández en Orihuela, y desde Orihuela hasta Morella pues toda la comunidad tiene grandes eventos.

Bueno, es un tema al final de modelo turístico; los grandes eventos, excepto la Volvo Ocean que las instalaciones, las infraestructuras fueron aprovechadas, el resto de grandes eventos ya hemos demostrado, se ha demostrado que no han tenido una repercusión económica, ni siquiera social, es un relato a muy corto plazo, uno o dos días, y un montaje muy importante de infraestructuras que luego no tienen un recorrido a lo largo del tiempo.

También falló algún gran evento de ámbito nacional como fue la Expo de Sevilla que luego tuvo problemas, o la Expo de Zaragoza, menos Barcelona'92, pero realmente los grandes eventos que no están planificados, no tienen un proceso de evaluación posterior pues tienen una repercusión finalmente económica y social negativa.

Todos los estudios, y tengo aquí uno que se podía trasladar perfectamente a la fórmula 1 o la copa America, que fue la Eurocopa de Fútbol, incluso combinada en dos países, la organización se gasta 20 billones, billones de euros y realmente el 90% son infraestructuras y el 10% mejoras en infraestructuras deportivas, instalaciones, infraestructuras, etcétera, y el resto, solo el 10%, en estadios o en mejoras hoteleras.

Evidentemente, es lo que nos ha pasado en la Comunidad Valenciana, en la fórmula 1 hemos tenido que mejorar las infraestructuras, hemos tenido que mejorar todo el espacio de utilización para posteriormente no disfrutar de esas infraestructuras, igual en la copa America de Valencia.

Si tuviéramos que ir a buscar más eventos, bueno, para mí gran evento o megaevento sería Ciudad de la Luz.
Es una infraestructura que posteriormente no ha tenido la repercusión, es una infraestructura que aunque no se haya considerado como un gran evento sí que ha tenido un fallo incomprensible en cuanto, evidentemente, al estudio previo de comercialización y, después, en la evaluación hemos visto cómo hemos gastado 400 millones de euros y no hemos sido capaces de revertir sobre la Comunidad Valenciana en mejoras de ámbito social o ámbito económico.

Por lo tanto, nos quedamos en que dentro de esos dos modelos de estrategias de políticas turísticas de los grandes eventos o de los eventos que ya tenemos en nuestra tierra -que los he citado antes-, todos los eventos de ámbito local, creo que la Agencia Valenciana de Turismo ha abandonado ya los grandes eventos, porque la repercusión económica y social ha sido muy negativa…, por supuesto, la parte de imagen de la Comunidad Valenciana, pero no es el lugar, ni el punto en que estamos en este momento, y vamos a quedarnos con los otros eventos, los eventos de nuestra tierra, los que tienen nuestro patrimonio.
Y estas jornadas ponen en valor… ponen en valor el conocimiento y no volver a cometer esos errores que hemos cometido durante los últimos ocho años y que ahora nos lamentamos.

Vamos a favor, por supuesto, de esta PNL.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor Arques.

Per a fixar posició, per part del Grup Parlamentari Popular, té la paraula, per un temps màxim de quatre minuts, el senyor Pastor.
Gràcies.

El senyor Pastor Llorens:

Muchas gracias, presidente, de nuevo.

Vamos a ver, una cuestión también previa.
Yo no soy quien, evidentemente, para decirles a ustedes cómo se deben organizar, pero sí que creo, probablemente, que estoy autorizado… pues, hombre, para pedirles que lo que está ocurriendo hoy en la comisión que no ocurra, por favor, en otras comisiones, porque al final los grupos que, en este caso, venimos a tomar posición sobre una determinada PNL que ustedes traen, no sabemos exactamente -lo sabemos en directo- sobre qué nos vamos a tener que manifestar y, por lo tanto, nuestra postura, nuestra posición prácticamente que la vamos a tener que elaborar en directo.
Yo creo que no es bueno que se actúe así y, además, es sorprendente que ocurra así entre compañeros de un propio pacto de gobierno, los del pacto del botánico.

Yo no sé si ustedes no tienen tiempo para hablar durante toda la semana.
Estamos a jueves, llevamos dos días aquí todos los diputados juntos y yo creo que ustedes deberían haber hecho un esfuerzo, por respeto al resto de grupos políticos, lo repito, de cuadrar las cosas, de cuadrar las posturas, y esta mañana, por lo menos, habérnoslo dicho al resto de grupos.
Porque es que yo he entrado, de verdad, a las cuatro en punto a la comisión, algún compañero me ha preguntado que qué íbamos a votar y le he dicho que, ahora cuando escuchemos lo que dicen, si aprueban las enmiendas o si no las aprueban, pues nosotros tomaremos posición.
Y la verdad, creo que es una falta de respeto y no lo puedo exigir, pero sí que les puedo pedir que en próximas ocasiones ustedes mejoren esa forma de trabajar, que no es buena para nadie, ni para ustedes por la imagen que dan, ni para nosotros porque nos llevan a retortero.
Y, como digo, pues vamos a entrar ya de fondo en el tema de la cuestión.

Yo quiero decirles una cosa muy clara, nosotros nos vamos a abstener, pero quiero decir, sin ningún complejo, que nosotros creemos dos cosas: que los grandes eventos generan -no en Valencia, donde sea- efectos positivos en el turismo -coma, y esa coma la decimos desde el Partido Popular-, su gestión es muy mejorable.
Esas dos frases las decimos desde el Partido Popular.
Los eventos, los grandes eventos siempre generan efectos positivos en el territorio que los organiza, sea Valencia, sea León, sea Oviedo o sea Sevilla -coma-; su gestión es muy mejorable.
Esas dos frases salen del Partido Popular.

Yo les quiero hacer un poco de historia, ¿no?
, a modo de ejemplos.
Podemos retrasarnos un poco en el tiempo, recordar la Expo'92 de Sevilla y preguntarnos hoy, ¿cuántos españoles, cuántas personas de todo el mundo conocimos Sevilla, nos desplazamos a Sevilla, hemos vuelto a Sevilla porque la conocimos en un gran evento como fue la Expo'92?

Podemos preguntarnos, ¿por qué los éxitos de los continuados Xacobeo desde los años noventa y pico, ligados a un gran evento deportivo en este caso como era la Vuelta Ciclista a España?
, podríamos preguntárnoslo.

Podríamos preguntarnos, porque a mí me hace mucha gracia cuando, por ejemplo…, no gracia, o sea, lo planteado desde Ciudadanos, dice: Â«Es que no sabemos exactamente la rentabilidad…Â» Bueno, es que muchas veces en publicidad -porque al final esto del turismo tiene mucho de publicidad, tiene mucho de marketing-, ni las grandes compañías aciertan, ni saben exactamente que la campaña publicitaria que van a contratar…, cuáles van a ser los resultados al día siguiente.
Sería muy fácil jugar así.
Sería muy fácil jugar así.

Yo recuerdo, por ejemplo, el Ayuntamiento de Barcelona, que hizo una apuesta importante -creo que entonces estaba PSC- comprando los derechos a un productor norteamericano y director, a Woody Allen, con la película Vicky Cristina Barcelona, una cantidad importantísima de millones de euros.
Y eso, ¿cómo se cuantifica?
¿Cuánto ha revertido que a lo largo de todo el mundo la ciudad de Barcelona, en una película de un productor, de un director como Woody Allen, haya dado la vuelta al mundo?
¿Cómo se cuantifica?
Habían otras ciudades europeas y españolas pujando; pujando pero una cantidad importantísima de millones de euros.
Esa película se podía haber llamado Vicky Cristina Madrid, Vicky Cristina París, Vicky Cristina Roma, y el diálogo de los actores podía haber sido exactamente el mismo; lo único que cambiaba era el rodaje de los exteriores, que se realizaban en Barcelona y que se potenciaban… Bueno, pues fue una apuesta.
Yo creo que eso…, esa es la historia.
Y, ¿cuánto repercutió esa película en las arcas de los hosteleros de…?
Mire, no lo sé.
Pero esa película se vio en el todo el mundo y el nombre de Barcelona estuvo en todo el mundo.

Y yo acabo porque veo el tiempo… He perdido mucho tiempo con la previa, pero bueno… pido al presidente medio minuto solamente.

Y yo creo que en el fondo hay una cosa que me llama poderosamente la atención…, al Grupo Popular: ustedes, en la PNL, piden un estudio.
Piden que se estudie la repercusión de la política de grandes eventos en la comunidad.
Si piden un estudio es porque no existe estudio alguno, porque si no, no lo pedirían.
Y si no existe estudio alguno, nosotros le vamos a preguntar al señor Colomer, al secretario autonómico de la Agencia Valenciana de Turismo, cómo en una comunidad donde el turismo representa, según usted, el 8% del PIB y, según el propio Colomer, el 12% en Fitur…, le vamos a preguntar cómo, si no existe informe alguno al respecto de la rentabilidad o no de los grandes eventos en la Comunidad Valenciana, le vamos a preguntar cómo él toma decisiones tan importantes de virar de política y decir…

El senyor vicepresident:

Vaja acabant, per favor.

El senyor Pastor Llorens:

…que no vamos a grandes eventos.
Esa es la cuestión.
Vamos a abstenernos.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Gràcies.

Perdó, és que estava el micro apagat.

Senyor Garcia, quan vosté vullga.

El senyor Garcia i Tomàs:

Moltes gràcies, president.

El senyor vicepresident:

Que açò del micro ho duc mal.
A vegades, anuncie els torns sense estar encés i les persones que han de transcriure.
.
.

El senyor Garcia i Tomàs:

Ara comence.
.
.
comence per l'últim.
El tema del 8% al 12%, jo havia tingut en compte la.
.
.
, o siga, el que representava la despesa; no el que representa el sector turístic.
És a dir, el 8% que jo he tret com a dada del PIB és perquè venia de.
.
.
, és a dir, no estàvem parlant del mateix i no convé a vegades barrejar les pomes amb les peres.

Després, no tinc cap problema en demanar disculpes pel tema de prendre una posició en directe, perquè probablement té raó.
Ara, d'ahí que diga que hi ha una falta de respecte, me pareix que això ja està desmesurat.
I això ja és una valoració seua personal, perquè crec que açò entra dins del joc parlamentari.
No n'hi ha cap problema per a ací intervindre, debatre.
De fet, nosaltres vam presentar l'esmena ahir i se va comunicar en el Grup Parlamentari de Podem, perquè.
.
.
perquè sí que és veritat que se va parlar amb ells que la jornada que se plantejà inicialment no se veia massa clara, perquè podia generar una despesa i, a la millor, se podia suprimir fent una altra proposta, que és la que finalment vam esmenar ahir en la nostra PNL i que vam presentar.
Per tant, una cosa és, a la millor, que a vostés no els agrade esta manera de procedir, que probablement n'hi han altres que puguen ser més.
.
.
, però d'ahí a falta de respecte, ¿val?
Jo trobe més falta de respecte l'engany del Partit Popular en el tema dels grans esdeveniments cap als valencians, que no açò.
I això sí que me pareix una gran falta de respecte.

I quan estem dient el tema que al final els estudis.
.
.
, a vosté li preocupa que ara puga haver-hi estudi o no.
És que abans els que n'hi havien eren enganyosos.
És a dir, n'havien, però eren enganyosos per a justificar allò injustificable.
Perquè si vosté acaba de dir que Â«los eventos son buenosÂ» en general, doncs és que vostés eren molt mal gestionant.
Eren molt mals gestors, perquè si en general Â«los grandes eventos son buenosÂ», doncs que mal ho han fet, que ací a la Comunitat Valenciana no han funcionat.
Perquè és que jo m'he basat en dades.
És a dir, una era l'engany del tema ja dels números que vostés venien, que era totalment un engany.
Però si anàvem a la banda d'eixe turisme que venia i que era gràcies a eixos grans esdeveniments, doncs la veritat que també s'ha vist que això.
.
.
tot fum.
Per tant, ni una cosa, ni l'altra, ¿val?
Per tant, li torne a dir, la manera que vosté veja com s'han succeït ací la.
.
.
, l'esmena o la retirada d'esmena és millorable.
Això no li dic que no, però d'ahí a titllar-lo ja de falta de respecte, jo també ho trobe que està un poc fora.
.
.
que està un poc fora de lloc.

Després, a la resta de diputats dels altres grups parlamentaris, de Ciudadanos, Podem i el PSOE, agrair-los que donen recolzament.
Teòricament és -i un poc també ho hem dit- el no fer les coses tan malament com s'han fet abans, que també seria molt difícil fer-les tan malament, també ho he de dir, ens hauríem d'esmerar molt, però que dels errors s'ha d'aprendre i, per descomptat, si en algun moment s'ha de tornar a fer esdeveniments, que ho dubtem, i ací sí que és veritat que li he de dir al senyor diputat del PSOE, que ahí ha anomenat uns grans esdeveniments que ja tenim i de la qual cosa jo crec que tots com a valencians estem orgullosos, se sentim orgullosos i quan eixim del nostre territori tots presumim que això se fa en la nostra terra, ja siguen des d'Oriola fins a Morella, tots els quals se fan, que eixos sí que són pels quals la gent ens ha de posar en el mapa, que ens ha vore en la televisió per eixes coses i han de vindre, que esta és una terra que amb els braços oberts rebem a tota la gent que vullga vindre, que vullga compartir eixos esdeveniments amb nosaltres, que nosaltres encantats.
I la veritat que bé, moltes gràcies pel recolzament a la PNL i res més a dir.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor Garcia.

Senyor Pastor, quan vullga.

El senyor Pastor Llorens:

Yo, muy breve.

Gracias, presidente.

Usted afirma…, el diputado de Compromís afirma, con rotundidad, que los informes que existían entonces eran engañosos.
Y yo le pregunto a usted qué otro informe, si eso es una opinión suya, o qué otro informe hay que dice que esos informes eran engañosos.
Porque, claro, eso no puede ser que lo piense usted, que lo piense todo su partido -no alguien, todo su partido- y ya está, ¿no?
Eso por una parte.

La segunda, la misma.
Yo voy a insistir mucho y vamos a formular preguntas en comisión al secretario autonómico de la Agencia Valenciana de Turismo, el señor Colomer, porque, repito, aquí se produce una contradicción importantísima de calado.
Ustedes solicitan un informe para estudiar la rentabilidad -de si ha sido provechosa, positiva o no- de esos eventos en la Comunidad Valenciana.
Al mismo tiempo, el señor Colomer toma una decisión, que es decir que no se van a hacer más grandes eventos en la Comunidad Valenciana y que van a optar por otras políticas turísticas.
Y eso, en una comunidad cualquiera no pasa nada, que uno tome decisiones a la ligera, pero en una comunidad como esta, donde el 13% del PIB, el 12% del PIB está vinculado -de toda la comunidad- al sector turístico es muy importante y, entonces, tenemos que saber y preguntarle al señor Colomer, repito, en qué informe se basa él para virar de política turística.
Porque una persona no puede virar la política en materia de turismo en una comunidad, repito, donde el sector representa el 13% del PIB.
Y al final se aclarará y se esclarecerá en esta ocasión si existe informe y ustedes no lo saben, o si no existe informe y por eso ustedes lo piden, y es el señor Colomer quien toma decisiones importantísimas que afectan al 13% del PIB, sin tener informes al respecto.
Es solo es matización.
Y nosotros, por lo tanto, nos vamos a abstener.

Y yo, cuando he dicho…, me reitero en la primera de las posturas, diciendo que yo creo que los grandes eventos son buenos, generan siempre impacto positivo en el territorio en el que se realizan; que la gestión es mejorable en este caso y que los ejemplos están en todas partes.

Mire, es que Valencia no es distinta a París, a Roma, a Nueva York o a quien sea.
Y todas las capitales occidentales y no occidentales en estos momentos compiten, por ejemplo, por el gran evento que me viene a mí a la cabeza como el máximo posible, que son unas olimpiadas.
Todas las capitales mundiales compiten por eso.

Y, ¿cómo podemos cuantificar unas olimpiadas en cuanto retorna la inversión que hacen esos gobiernos centrales, autonómicos, locales en…, cómo lo podemos cuantificar?
Eso es imposible cuantificar.
Pero el hecho es que todos compiten porque saben que es bueno.
Y ese es el ejemplo por excelencia.
A partir de ahí, lo dicho.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Perdó, altra volta el micròfon.

Dia que anàvem a passar a votar una vegada finalitzat el debat.
¿Vots a favor?
9 vots a favor.
¿Vots en contra?
Cap.
¿Abstencions?
5.
Queda aprovada la proposició no de llei.

(Ocupa la presidència el president, senyor Garcia i Tomàs)

Proposició no de llei sobre l'elaboració d'un estudi del turisme residencial i de segones residències, presentada pel Grup Parlamentari Compromís (RE número 7.
566, BOC número 45)

El senyor president:

Continuem amb l'ordre del dia, en el punt número 4, que es la presa en consideració de la Proposició no de llei sobre l'elaboració d'un estudi del turisme residencial i de segones residències, presentada pel Grup Parlamentari Compromís.
Per a defensar la proposició no de llei, per huit minuts, senyora García, quan vullga.

La senyora García Muñoz:

Gràcies, senyor president.

Una de les principals excuses de l'urbanisme descontrolat i depredador que hem patit al nostre territori té a veure, també, amb model turístic basat en les segones residències i el turisme residencial, un model poc sostenible i molt agressiu amb el nostre paisatge i el nostre patrimoni cultural, amb desenvolupament urbanístic tot al llarg del nostre litoral.

Segons el cens d'habitatges de 2011 de l'Institut Nacional d'Estadística, el País Valencià compta amb un parc d'habitatges de 3.
145.
000 unitats, de les quals el 36,87% estan buides o són segones residències, per la qual cosa estan parcialment desocupades durant la major part de l'any.

Som la primera comunitat autònoma en nombre de segones residències i la segona en nombre d'habitatges buits, després d'Andalusia.

També la societat de taxació, Tinsa, estima en 53.
947 l'estoc d'habitatges construïts des de 2008 al País Valencià que romanen buits a 30 de juny de 2015, sense tindre en compte també el mercat immobiliari de la construcció el marge que té encara, de sobra, per a continuar la seua activitat amb els plans urbanístics aprovats i els solars buits disponibles en els municipis valencians.

L'allotjament en segones residències és un fenomen molt estés al nostre país, amb un 79% de pernoctacions turístiques en establiments no reglats.
Però, alhora, no gaire conegut a nivell de cost-benefici.
Molts estudis sobre la matèria coincidixen a assenyalar que el turisme de segones residències i el turisme residencial té un gran impacte sobre els servicis públics -sanitat, seguretat, infraestructures, neteja- en les mateixes destinacions, que són pagats pels locals que viuen arran de tot l'any, sobretot a través de l'administració local.
Tampoc sabem ben bé quin és l'impacte sobre els operadors que lloguen aquestes residències, perquè estem parlant que el mercat de lloguer i el mercat immobiliari està substituint un sector econòmic com és el turístic.

Segons l'Institut d'Estudis Turístics, als seus informes anuals sobre despesa turística internacional com nacional s'indica que els turistes que s'allotgen en aquest tipus d'allotjaments són els que menys despesa diària associada tenen.

Les segones residències també presenten un problema, i és el seu efecte sobre l'estacionalitat del turisme, ja que són gaudides durant els períodes de vacances, que coincideixen en la major part dels casos amb l'estiu, Setmana Santa, Nadal i alguns ponts, i això fa que les segones residències estiguen ocupades al voltant d'uns cinquanta dies durant tot l'any, que es concentren en aquestos períodes d'alta afluència, augmentant així l'estacionalitat i deixant barris completament buits o zones litorals completament buides la resta de l'any.

Per la seua banda, hotels, càmpings, apartaments turístics, etcètera, tenen en major o menor mesura clients al llarg de tot l'any.
D'això es deriva la gran quantitat de sòl que consumeix aquest tipus de turisme comparat amb el dels allotjaments reglats.

Estem, per tant, davant d'una modalitat de turisme que, segons l'Observatori Valencià de l'Habitatge, consumix una gran quantitat de sòl i té un gran impacte mediambiental respecte dels recursos: consum d'aigua, residus, contaminació, etcètera.
I també un gran impacte paisatgístic: modificació del paisatge, no integració en el paisatge dels nous desenvolupaments, etcètera.
També afecta la modificació de l'estructura territorial tradicional i la pèrdua dels valors tradicionals que van lligats a eixa estructura i a eixe paisatge.

Resulta paradoxal com aquest tipus de model destruïx els recursos que generen l'atracció que motivaren l'interés inicial del turisme.
A més a més, la despesa turística directa i indirecta associada a aquest tipus de turisme és molt reduïda, generant molt poca ocupació en el sector; concentra les pernoctacions en períodes de gran afluència de turistes, cosa contrària a desestacionalització de la demanda que es propugna des de les administracions.
Provoca una gran pressió sobre els serveis públics i infraestructures, i això es manifesta especialment amb l'augment de la despesa sanitària i així com els serveis municipals durant la temporada alta.
Alimenta, igualment, l'oferta il·legal d'apartaments a causa de l'excessiva oferta immobiliària que hi ha als municipis turístics valencians.

L'excessiu nombre de places als allotjaments no reglats genera un sèrie de problemàtiques que afecten negativament la qualitat i la competitivitat de les nostres destinacions turístiques, com és la inexistència de controls de qualitat, la falta de garanties per al mateix usuari i la competència deslleial als establiments reglats que sí assumixen les obligacions tributàries i altres matèries regulades, com la higiene i les assegurances.

En definitiva, la construcció de segones residències únicament crea oportunitats de negoci a un reduït nombre d'empreses del sector immobiliari.
Al contrari, els establiments hotelers i similars generen oportunitats també per a un conjunt molt més ample de xicotetes i mitjanes empreses que es dediquen a la comercialització de serveis turístics, generant ocupació durant la major part de l'any.

Estimacions fetes al litoral andalús, extrapolables també al cas valencià, han revelat que els allotjaments hotelers generen huit vegades més ocupació i dotze vegades més renda que les segones residències.
Cal, doncs, replantejar-nos el model turístic sota criteris de sostenibilitat, competitivitat i impacte social i econòmic, i adoptar un model que preserve el que queda del nostre paisatge, del nostre patrimoni cultural i que siga un vertader motor de desenvolupament econòmic i de generació d'ocupació.

Per això, és necessari avaluar la idoneïtat d'aquest model turístic comparant-lo als models basats en modalitats d'allotjament reglat, mitjançant un estudi exhaustiu i comparatiu dels estudis existents, com els publicats recentment per Exceltur, la CEHAT, universitats, etcètera, i que valore els impactes positius i negatius d'ambdues modalitats.

També necessitem establir indicadors sobre el mercat de les segones residències i la seua evolució en els anuaris de turisme elaborats per l'Agència Valenciana de Turisme, incidint també sobre el perfil del turista residencial i aquell que acudix a les segones residències.

Per últim, hem d'intensificar la detecció d'apartaments il·legals, ja que suposa una competència deslleial envers l'empresari degudament establert.
Hem ampliat en la nostra proposta de resolució el termini de resolució d'aquestos estudis fins al final d'any per tal de poder gaudir d'uns resultats de l'anàlisi comparatiu que siguen realment exemplificadors i que ens donen una anàlisi inicial per tal de poder desenvolupar models turístics que siguen un vertader motor de l'economia i que no siguen l'escapatòria d'una eixida del mercat immobiliari davant de l'estoc generat pel model depredador del territori que hem hagut de viure durant els últims vint anys.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora García.

Passem ara al torn de posicionaments.
En primer lloc, pel Grup Parlamentari de Podem, el senyor Torres té la paraula, quatre minuts.

El senyor Torres García:

Gràcies, president.

Per a satisfacció d'algunes senyories no hem presentat esmena a aquesta proposició de llei, a pesar que ho podíem haver fet amb tota la independència parlamentària i complint el reglament que ens permet presentar esmenes fins a sis hores abans de la comissió.
Però bé, és més fàcil tirar-nos la culpa per no haver fet el seu treball conforme corresponia i acusar-nos de falta d'ètica i de respecte.
Però bé.

No hem presentat esmena, a pesar que ho vam estar valorant, perquè estem d'acord amb el fons de la proposició no de llei, i de fet anem a votar a favor.
Però considerem que es deixa un sector important i que ha cobrat molta importància durant els darrers anys, que és els sectors de les vivendes turístiques.
Unes vivendes turístiques que, com saben, estan representant un nou model de turisme, que és aquell model de turisme familiar, que es vol integrar també amb la gent de l'entorn on volen fer turisme, ja no volen ser, diguem, turistes, sinó que volen ser autòctons.
I és un sector que està creixent, que a dia de hui ja tenim indicadors, tenim informes, tenim avaluacions, però que no està suficientment estudiat i que la legislació a dia de hui encara no li té un reconeixement especial.

I en el fons, bé, aquesta PNL estem totalment d'acord.
I no hem presentat a eixa PNL perquè considerem que aquest sector necessitaria d'una proposició no de llei específica.
I, de fet, vist que nosaltres ja hem presentat una interpel·lació per al següent ple, en el que sí que tractarem aquest assumpte, hem vist pertinent que, bé, que es realitzara aquest estudi només tractant temes del turisme residencial i de segones residències, el seu impacte i sobretot comparant-lo amb el dels establiments comercials, que són hotels, càmpings i caravanes.
Però sí que ens agradaria deixar constància que és important que no es valore sols l'impacte econòmic global, sinó també que es valore l'impacte econòmic, on va a parar eixe impacte econòmic.
Perquè veiem ací, en la taula, que, bé, que presenta uns indicadors, que presenta uns percentatges, però realment no fa una distribució d'eixe impacte econòmic si realment contribuïx al que és l'economia local, si contribuïx als negocis del barri, com es distribuïx, diguem, eixa riquesa que deixen els turistes i que crec que és una cosa també important i que seria també diferencial, perquè podem, podem anar a un model d'establiments comercials en què a la millor tenen un impacte econòmic molt important, però que eixa distribució de la riquesa després no repercutisca en el que seria el desenvolupament territorial i local.

Per tant, bé, nosaltres entenem que amb tota eixa valoració econòmica, social, ambiental que planteja esta PNL estaria inclòs, diguem, eixe aspecte.
I, per tant, bé, no tenim molt més a dir, però sí que deixar clar també que intensificar les campanyes de detecció d'aquests apartaments turístics que no siga només amb un aspecte negatiu, per buscar només la infracció, sinó també per buscar el potencial que també.
.
.
, a pesar que estem d'acord que és un model depredador, però també és un model que tenim ahí, que evidentment no estem a favor que es desenvolupe més, però sí que el que hi ha que s'aprofite i que s'aprofite de manera sostenible.

Per tant, com ja he dit, votarem a favor i treballarem el tema de les vivendes turístiques, que considerem que té una substantivitat pròpia en altres moments.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor Torres.

Ara, pel Grup Ciutadans, té la paraula la senyora García.
Quan vullgues.

La senyora García González:

Muchas gracias, señor presidente.

Bueno, vamos a ver.
En primer lugar, voy a ver si encuentro mi nota.
Discúlpenme.
(Pausa) Disculpen, señorías, ya la tengo aquí.

Bueno, esta PNL tiene dos partes muy diferenciadas.
La parte que habla de los alojamientos no reglados y en la que estamos de acuerdo.
Y después otra que nos ha traído durante un tiempo bastante grande de cabeza estudiándola junto con los técnicos en el Grupo Parlamentario de Ciudadanos.
Y por explicarlo de una forma gráfica y que sea representativa de lo que sentimos, es como cuando ves a un lobo con piel de cordero, eso es lo que nos ha parecido, sinceramente.
Y voy a intentar explicarlo.

Bajo la apariencia de un análisis de la realidad turística en nuestra comunidad, nos damos de frente con las obsesiones habituales de Compromís, justificar de cualquier manera un afán intervencionista, buscando penalizar a la clase media, en lugar de crear nuevas alternativas y potenciar la riqueza.

Creo que nadie se va a atrever a tildar a Ciudadanos de un partido que no lucha por el medio ambiente y por superar los desmanes del ladrillo a la Comunidad Valenciana.
Fuimos los primeros en proponer la modificación urbanística.
Llevamos a cabo una PNL urgente para promover la agricultura ecológica.
Y junto a los diputados del Grupo Podemos, junto a los compañeros, estamos intentando llevar a cabo esa modificación para que se produzcan cambios reales en nuestra comunidad lo antes posible.

Nos preocupa tanto la ordenación del territorio que hemos llegado a solicitar una subcomisión en la que expresamente se aborden las modificaciones.
Una cosa es hablar de las viviendas vacías, de la admisión y la especulación de los promotores y del expolio medioambiental que ha sufrido nuestra comunidad.
Pero aquí, no sé si de buena o mala fe, están mezclando eso con otras cosas.

Las segundas residencias en nuestra comunidad están muy arraigadas, suponen la consecución de la aspiración de bienestar de muchas familias de clase media.
No tenemos que pensar en muchos años atrás para acordarnos de la época en la que el gran premio de los concursos de televisión era el apartamento en Torrevieja.
Pero esos apartamentos no solo se obtenían acudiendo a programas de televisión -sí, de Cuéntame-, además muchas familias de toda España han trabajado hasta la extenuación para poder disfrutar de un apartamento en nuestras playas, y probablemente ese siga siendo el sueño de muchas familias, el poder aspirar a los apartamentos.

Pero, por otro lado, se olvidan ustedes de otras segundas residencias que también son comunes: las viviendas que se heredan en los pueblos.
Esas casas familiares que en la mayoría de los casos suponen el único nexo de conexión que hay entre las personas que las heredan y las raíces familiares.

Y no nos equivoquemos.
El abandono de nuestros pueblos no ha sido del todo voluntario.
Hemos sido los políticos los que no hemos sabido generar riqueza en nuestros pueblos, obligando a sus habitantes a mudarse a la ciudad en busca de una mejor vida.

Pero no, esta PNL considera que esas segundas viviendas, que para unos suponen ese sueño de calidad de vida para sus familias y para otros implican volver a sus raíces, deben limitarse.
Hay veces que los políticos debemos ver más allá de intereses espurios o partidistas, esos intereses que parece que aquí priman.
Voy a revelarles algo que parece que les va a sorprender.

Ni los hoteles ni los campings de nuestra comunidad suelen ser un ejemplo de sostenibilidad medioambiental, son negocios destinados, como no puede ser de otra manera, a obtener el mayor beneficio posible.
Eso es una cosa que les puedo decir, además, porque yo soy una usuaria que anualmente, como mínimo una vez acudo a los campings, y les digo que no son tan sostenibles medioambientalmente hablando, se ubican en entornos naturales a los que hay dotar de electricidad y, además, de duchas y aseos.
Esos desagües, si los campings que están ubicados en zonas naturales están bastante alejadas de alguna población pues no se sabe muy bien tampoco adónde van.
Ya les digo.

Sé que estoy fuera de tiempo pero, si usted me permite, porque no lo encontraba, voy a hacerlo lo más corto posible.

Además, muy importante, ustedes han utilizado los datos de las encuestas anuales del 2012, un año de los más marcados por la crisis, donde evidentemente el turismo optaba por las opciones más baratas y dejaba poco dinero y no tenías dinero para gastar.
Supongo que ustedes preferirían que las familias se quedasen sin vacaciones, por lo que vemos en la PNL, o que se endeudaran por encima de lo que podían si realmente querían disfrutar de ese descanso.

Pero desde Ciudadanos consideramos que no todo es cuestión de números y beneficios; en ocasiones los políticos también debemos de mirar a las personas que están detrás, y eso es lo que se requería antes de poner, por ejemplo, las encuestas del 2012.
Eso -repito- es lo que se requería antes de pretender interpretarlas.

Pero, ¿saben qué más se requería?
, rigor científico.
Porque no habrá encuestas anuales posteriores al 2012 en la web del ministerio, pero sí que estaban las notas de coyuntura hasta el mes de septiembre del 2015, notas de coyuntura que incluyen el análisis de gastos de los turistas no residentes.
Si se ponen a analizar esas notas, verán que ese turismo en general…

El senyor president:

Senyora García,…

La senyora García González:

…está gastando mucho más en toda España.

El senyor president:

…passa ja minut i mig.

La senyora García González:

Un segundo.

El senyor president:

Acabe, acabe, per favor.

La senyora García González:

Y ¿quieren saber por qué la Comunidad Valenciana es de las pocas donde ese turismo desciende en gastos -dato que les anticipo, que desciende en gastos-?
Pues porque no tenemos una oferta turística que incite al turismo de calidad, nos hemos quedado anclados en el turismo de sol y playa sin poder ofrecer más alternativas reales.

Vamos a ponernos todos los partidos a trabajar juntos por un nuevo modelo turístico que atraiga un verdadero turismo de calidad fomentando una oferta cultural atractiva.
Y ya termino.

Por eso vamos a votar en contra, porque consideramos que toda esta propuesta está viciada en su concepción.

Además, queremos desde la humildad advertirles…

El senyor president:

Ha quedat clar.

Senyora García, per favor.

La senyora García González:

…que esperamos que esos supuestos estudios no sean la antesala para…

El senyor president:

No, és que…

La senyora García González:

…tener datos en los que ampararse…

El senyor president:

Per favor, ja han passat dos minuts.

La senyora García González:

…de cara a crear un nuevo tributo.

Perdón.

Gracias.

El senyor president:

Gràcies, senyora García.

És que li he de dir que li havia parat el temps mentre estava buscant el…

La senyora García González:

Disculpe, muchas… ¡Ah!
, ¿sí?
, pues entonces lo siento, perdón.

El senyor president:

Ho havia parat un momentet mentre ho acabava de buscar però, bé.

La senyora García González:

Muy amable.

El senyor president:

Si a les senyories no els sap malament, ja ha acabat.

Bé, continuem, ara, en el torn de paraules per al Grup Socialista.

El senyor Arques té la paraula per quatre minuts.

El senyor Arques Cortés:

Gracias, presidente.

Bueno, la propuesta de resolución es clara: elaborar un estudio sobre el turismo residencial, segundas residencias, incorporar indicadores estadísticos a los anuarios de turismo, sobre la oferta y demanda, intensificar las campañas de atracción a apartamentos turísticos -fundamental-, y rendir cuentas a lo largo del año 2016.

Bueno, al final, el debate, yo creo que todos estamos a favor de que haya turismo residencial y segundas residencias, es importante y fundamental, lo que está ocurriendo es que el 36% del parque (soroll de papers) de viviendas está vacío y automáticamente mucho de ese porcentaje -utilizaré un término semántico- se está hotelizando en las viviendas residenciales; estamos utilizando apartamentos ilegales.

Por lo tanto, este es el problema, que el 36% del stock de vivienda es segunda residencia.
Un elemento coyuntural como es una crisis hace que esa serie de viviendas pasen a régimen de alquiler sin estar jurídicamente ordenado y aparecen lo que llamamos Â«apartamentos ilegalesÂ»; apartamentos ilegales que sí que los estudios dicen que el consumo de la familia o el consumo de los usuarios de esos apartamentos turísticos es del 85% menos que cualquier otro usuario en cualquier otra infraestructura turística, más inseguridad jurídica, toda, evidentemente para ese usuario de un apartamento ilegal, peor imagen de la Comunidad Valenciana, imagen institucional de la Comunidad Valenciana y genera menos empleo.

Y aquí, para que el señor Pastor esté tranquilo, comentarle que la Agencia Valenciana de Turismo en la anterior legislatura sí que tuvo en cuenta e inició campañas a través de Aptur, que es la agencia de apartamentos turísticos de Benidorm, campañas de normalización de apartamentos ilegales y que está continuando ahora el secretario autonómico de turismo y es una lucha continua contra el fraude, ¿por qué?
, porque hay menor consumo, porque hay menor generación de empleo, porque hay una peor imagen de la Comunidad Valenciana, porque hay menor gasto y porque, al final, estamos sin una cobertura jurídica que dé sentido a esta oferta turística.

Ya hemos hablado, incluso, en comisiones, algún día en estas comisiones, de la nueva oferta a través de Internet de apartamentos que están en el limbo jurídico, son ilegales pero se ofrecen en plataformas de Internet.

Por lo tanto, sí que hay que seguir trabajando y profundizando en la normativa jurídica para darle cobertura a estos apartamentos residenciales o segundas residencias que dignamente han conseguido las familias con su trabajo, con su esfuerzo, pero que muchas veces pues fruto de la coyuntura han hecho que se tenga un destino diferente al que en un primer lugar se tenía que tener que era el de segunda residencia o apartamento turístico.

Por lo tanto, es verdad que el recorrido de los apartamentos turísticos es esa hotelización de las viviendas residenciales, lo que pasan a ser apartamentos ilegales, un menor gasto, inseguridad jurídica, peor imagen, menos empleo.
Por lo tanto estamos perdiendo todos.

Hay que seguir fomentando las campañas de normalización, de legalización, y ahí tiene mucho que ver el departamento o el área de hacienda en colaboración con la Agencia Valenciana de Turismo que ya inició -como digo- todas las campañas en la anterior legislatura y con muy buenos indicadores.

Muchas gracias.
Y vamos a votar a favor de esta PNL.

El senyor president:

Gràcies, senyor Arques.

I, ara, per a acabar el torn de posicionament, pel Grup Popular té la paraula el senyor Pastor.

Quan vullga.

El senyor Pastor Llorens:

Gracias, presidente.

Nosotros queremos decir que nos parece que la proposición no de ley es un poco caótica porque en su exposición, no sé si con intencionalidad o no, lo mezcla absolutamente todo, ¿no?
Y eso al final nos da pues eso, el poder decir que es una PNL un tanto caótica en ese sentido.

Después, nosotros como síntesis de lo que será nuestra intervención, le queríamos decir, en concreto a Compromís, que es el grupo proponente, que nosotros no estamos por demonizar, no creemos que la solución sea demonizar modelos sino que creemos que la solución está, precisamente, en armonizar y en mejorar, eso sí, en mejorar los ya existentes, ¿no?
Demonizando modelos no vamos a ninguna parte.

Y yo, en este sentido, quería hacer una pequeña reflexión, ¿no?
, que siempre me ha llamado la atención, y quería hacer una pequeña reflexión porque durante los últimos años la izquierda especialmente ha demonizado y mucho, y ha criticado y mucho lo que ha sido nuestro territorio, lo que se ha hecho sobre el territorio, lo ha puesto de ejemplo como lo que nunca se debe de hacer, ¿no?
, sobre otros territorios, y yo quería hacer -repito-, no porque consuelo de muchos mal de -como dicen-, mal de muchos consuelo de tontos, pero sí que le quiero decir o hacer una pequeña reflexión en este sentido y es la siguiente, ¿no?

Costa del Sol.
Recorrido Estepona, Málaga, cerca de ochenta kilómetros.
No hay un solo palmo de suelo libre, durante 80 kilómetros de trayecto en coche no existe un solo palmo de suelo libre a derecha o a izquierda de la carretera o de la autovía por la que usted quiera atravesar desde Estepona hasta Málaga.

Costa Blanca, Alicante.
Alicante, Denia, setenta, ochenta kilómetros usted puede ir por la autopista de peaje, usted puede ir por la nacional, usted puede ir por tramos de autovía.
Más del 70% del suelo por el que podemos hacer ese recorrido está virgen y libre.

Yo nunca he oído demonizar, criticar, poner en duda, machacar su territorio, machacar su modelo turístico a nadie en Andalucía como lo ha hecho la izquierda valenciana en la Comunidad Valenciana.
Y le acabo de poner un ejemplo, de verdad, que es objetivo, que es real y que a mí siempre me ha llamado mucho la atención; la comparativa en campos de golf que existen solo en la provincia de Málaga, que tiene más de setenta campos de golf, muchísimos más del doble de los que tiene toda la Comunidad Valenciana, y yo no he oído nunca machacar a la clase política ni a la clase empresarial ni a nadie en Andalucía su modelo en Costa del Sol, y siempre he oído, y especialmente durante los últimos años y con muchísima virulencia, a la izquierda valenciana el modelo turístico.
Pero siguen -desde hoy gobierno- intentando demonizar modelos.

Y, por eso, yo le he dicho como síntesis que no nos parece bien al Grupo Popular demonizar modelos, sino que la solución precisamente está en armonizar y mejorar -repito-, y mejorar, los ya existentes.
Y eso era solo una reflexión lo que quería hacer.

Miren, contra el alojamiento no reglado, contra el intrusismo, contra la competencia desleal que ello conlleva, ¡claro que hay que actuar!
, ¡claro que sí!
Pero, créanme, es una pena que hace exactamente mes y medio ustedes retirasen las partidas que iban destinadas precisamente a luchar contra el intrusismo en los presupuestos de 2016, y tumbasen también la enmienda del Partido Popular que pretendía corregir ese error.

Hoy, está muy bien que ustedes hablen aquí de que hay que hacer todas esas cuestiones y esas políticas, pero hace un mes y medio cuando tenían la posibilidad de dotarlas económicamente no lo hicieron y, al final, políticas sin presupuesto es mera palabrería.

Quiero decirles, también, que hoy en día hay un nuevo segmento creciente de demanda procedente de la economía colaborativa que supone un gran reto y, a la vez, una gran oportunidad, está funcionando en muchos lugares del mundo, los hoteleros como lobby, evidentemente potente, se quejan y desarrollan estudios en su contra.
Hay que analizarlo.

Y yo echo en falta, al final, en la propuesta de Compromís que no vaya en la línea, precisamente, de explorar soluciones, de explorar nuevos mercados, nuevos nichos y nuevas oportunidades.

Ustedes se han quedado, al final, como en muchas otras ocasiones, pidiendo informes, pidiendo análisis, no sé exactamente muy bien para qué, pero mucho estudio y muy poca propuesta efectiva la de Compromís.

Muchas gracias, presidente.

El senyor president:

Gràcies, senyor Pastor.

Per a torn de rèplica, senyora García té quatre minuts.

Té la paraula.

La senyora García Muñoz:

Per a respondre a la fixació de posicionament de la resta de grups polítics.

És cert que el fenomen de les vivendes turístiques és necessari tractar-lo i regular-lo, i aquest fenomen ha aparegut en diverses compareixences tant del secretari autonòmic -com ja s'ha tractat prèviament en aquesta comissió- i és necessari poder avançar en la regulació d'aquesta nova forma -digam- de fer turisme que està desenvolupant-se.
Precisament, eixa necessitat de regulació fa també necessari que prèviament es facen els estudis corresponents a allò que està ocorrent al País Valencià.

I al País Valencià precisament no ha sigut Compromís qui ha confós el que es tracta, un model de desenvolupament urbanístic amb un model turístic.
El model de depredació del territori que hem viscut ha pretés substituir el sector turístic pel sector immobiliari.
Hem de realitzar un estudi que delimite aquest fenomen per tal de poder avaluar quines han sigut eixes conseqüències perquè, precisament, no hem sigut nosaltres, no ha sigut Compromís el que ha mesclat aquest model, ha sigut el Partit Popular el que ha tergiversat aquest factor tradicional com el de la segona residència, per exemple, o la potencialitat turística que té el nostre país per tal d'implantar un model urbanístic que ha acabat alterant el territori en tot el litoral del País Valencià.

Precisament, també, si existeix un sector hoteler que -com la companya de Ciutadans ha definit- és poc satisfactori al País Valencià, o un sector del càmping, o un sector de caravàning que no està ni consolidat ni correctament desenvolupat, pot ser també per la influència d'aquesta proliferació de l'hotelització que ha -digam- introduït l'estoc excessiu de vivenda i de segona residència que s'ha desenvolupat en este país.
Perquè no hem de confondre el fenomen de la segona residència amb el model de desenvolupament urbanístic depredador del territori que ens han volgut vendre com al model de segona residència, no és el mateix una cosa que l'altra.

Nosaltres, evidentment, i el País Valencià tradicionalment té una cultura de segona residència important, però això res té a vore amb l'excusa per a alterar el territori que ha utilitzat el Partit Popular en els últims darrers vint anys que ha volgut desenvolupar aquest nou model turístic.

No ha sigut l'esquerra, tampoc, l'esquerra valenciana qui ha demonitzat aquest model, ha sigut la Unió Europea la que ha destacat la insostenibilitat del model urbanístic del Partit Popular que ha afectat greument al model turístic valencià.

Per això és important, no només regular aquells allotjaments o aquells apartaments que estiguen fora del que és la regulació, que siguen apartaments il·legals i limitar-ho, sinó també saber quines són les conseqüències de l'impacte que ha tingut el model urbanístic sobre el possible desenvolupament del model turístic perquè estem pagant els plats trencats del que s'ha volgut utilitzar, com en tantes altres coses, una cosa que no té a vore amb el turisme, i hem perdut l'oportunitat de generar un turisme de qualitat i un turisme, també, de segona residència de qualitat per l'especulació en la que ens hem vist sotmesos per causa de les propostes polítiques del Partit Popular.

Per això entenem que, prèviament a desenvolupar qualsevol tipus de model turístic, és necessari analitzar quines són les conseqüències, primer, del model urbanístic que hem patit i, segona, quines són les oportunitats i els reptes que tenim per a què eixe model turístic que puguem desenvolupar siga un model turístic satisfactori en tots els àmbits en els que puguem desenvolupar-ho, tant en l'hoteler, com el de segona residència, com el del càmping, com el del caravàning, com el de la vivenda turística, etcètera, etcètera.

Per tant, el primer que s'ha de fer és estudiar la situació i, a partir d'ahí, determinar quines són les polítiques del model turístic que volem desenvolupar.

Gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyora García.

Senyora García, té la paraula.

La senyora García González:

Muchas gracias, señor presidente.

Señora García, mire, en primer lugar, voy a decir que voy a ser superbreve para que nadie se asuste.
Y decirle simplemente que yo quiero incidir en lo que he dicho al principio, que estamos completamente de acuerdo en que hay que regular el alojamiento no reglado, en eso no hay ningún problema.

Nosotros tenemos un verdadero problema con el desarrollo de la otra parte.
Y, vuelvo a incidir en que nos parece que es una PNL que mezcla dos cosas tan dispares que verdaderamente no podemos estar de acuerdo.
Especialmente, aunque me preocupan más puntos, me preocupa el punto 3 de su propuesta de resolución que dice: Â«Intensificar las campañas de detección de apartamentos turísticos.
Â» Y se queda ahí.
No de apartamentos turísticos que sin una regulación estén alquilando, ni ilegales… (Remors) Yo no lo tengo así.
(Remors) Aquí no lo pone así donde yo lo he tomado.

Entonces, yo lo único que quería decir, y es lo que me ha quedado por decir antes, es que queríamos advertirles con toda la humildad que esperamos que esos supuestos estudios no sean la antesala para obtener en los que ampararse de cara a crear un nuevo tributo autonómico contra las segundas residencias, porque eso sería machacar sin piedad de nuevo una clase media que lucha en nuestro país por sobrevivir y por llevar el bienestar a sus familias a pesar de los políticos que les gobiernan.

Nada más.
Por ese motivo, porque no entendemos ese batiburrillo que vemos en la PNL, en nuestra opinión, vamos a votar en contra de ella.

El senyor president:

Gràcies, senyora García.

Senyor Pastor.

El senyor Pastor Llorens:

Muy breve.

Gracias, presidente.

Yo creo que solo por corregir un tópico que utiliza siempre la izquierda y en este caso ha utilizado la diputada de Compromís.
Si el modelo fue depredador, que yo creo que no, hubo excepciones, y digo que sí, pero si el modelo como tal fue depredador, que yo digo que no, no se le puede achacar al Partido Popular, no se lo puede achacar al Partido Popular.
Y usted me dirá, Â«hombre, si ustedes han gobernado veinte años en La GeneralitatÂ».
Sí, con una ley, la LRAU, del gobierno socialista, con una ley (remors) -perdone usted, perdone usted, es que es bueno saberlo- con una ley, la LRAU, bajo la cual se ha permitido que muchísimos ayuntamientos o todos los ayuntamientos de la Comunidad Valenciana, pero ojo no los del Partido Popular, los del Partido Socialista, los del Partido Socialista con El Bloc y los del Partido Socialista con Independientes y con el Bloc haya podido desarrollar el urbanismo que se ha venido materializando en la Comunidad Valenciana durante los últimos veinte años.

Y como siempre hay que poner ejemplos, porque es que si no queda ambiguo, que muy bien el tópico ese de modelo depredador, Partido Popular detrás, y hay que poner ejemplos.
Mire, yo le voy a poner un ejemplo muy claro y muy concreto.
Le he puesto el de la ley, que es un ejemplo objetivo, y le voy a poner el de un ayuntamiento, porque si no parece que solo en la Comunidad Valenciana ha gobernado el PP y en todos los ayuntamientos de la Comunidad Valenciana donde ha habido PAI y donde ha habido desarrollo inmobiliario y urbanístico importante ha sido el Partido Popular.

Pues, mire, le voy a poner un buen ejemplo, Gandía.
Gandía, el Partido Popular llega a gobernar en Gandía cuando todo lo que se tenía que hacer desde el punto de vista urbanístico ya lo habían hecho otros anteriores ayuntamientos siempre gobernados por el Partido Socialista.
Hombre, sepamos las cosas.
Creo que en alguno de ellos también estuvieron ustedes con las versiones Bloc, pues, eso, formando coalición cuando necesitaban apoyos para sacar adelante proyectos importantes.

Claro, es que al final parece que el Partido Popular ha puesto cemento y ladrillo a lo largo de esta comunidad y eso no es así, porque hay muchísimos ayuntamientos donde ha gobernado el Partido Popular y otros muchísimos donde ha gobernado la izquierda durante muchos años, grandes y pequeños, en el litoral y en el interior.

Muchas gracias, presidente.

El senyor president:

Gracias, señor Pastor.

Passem ara a les votacions.
Vots a favor de la PNL?
8 vots a favor.
Vots en contra?
7 vots en contra.

Proposició no de llei sobre el disseny d'un pla estratègic d'agroturisme, presentada pel Grup Parlamentari Popular (RE número 7.
572, BOC número 45)

El senyor president:

Anem a per l'últim punt de l'ordre del dia, que és la presa en consideració de la Proposició no de llei sobre el disseny d'un pla estratègic d'agroturisme, presentada pel Grup Parlamentari Popular.

Té la paraula per a defensar la PNL, pel Grup Popular, el senyor diputat Ramón Calpe.

El senyor Calpe Saera:

Moltes gràcies, senyor president.

És un plaer estar en esta comissió que s'ocupa dels temes de turisme quan la iniciativa en principi l'havíem pensat per a dur-la a la comissió d'agricultura.
Vaig a ser molt breu, perquè estem ací en esta estimada casa des d'ahir de matí, perquè tots entenen perfectament de la lectura de la iniciativa quin és el sentit.
I l'únic que hem pretés al presentar-la és aprofitar dos sectors que són molt representatius de l'economia valenciana, que tenen un pes específic.

Escoltava els debats anteriors.
Pot haver-hi discussió sobre si el turisme és el 8 o el 12% o sobre si el sector agroalimentari és el 15, com deia el president de La Generalitat en Berlín la setmana passada, o el 20 com ha dit en alguna compareixença la consellera.
En qualsevol cas, entre els dos, un terç del PIB.
Crec que els dos poden generar sinergies i que se poden potenciar mútuament.
I això és el que pretén la iniciativa.

I, d'altra banda, també aprofitaria per a incidir en el desenrotllament rural, que ha sigut un tema que els ha ocupat a vostés en la primer apart i del que podríem parlar, però el primer debat que hem tingut ja s'ha parlat suficient.
Que a més pot, ja que s'està ara amb este interés de potenciar l'agricultura ecològica, crec que un programa d'agroturisme pot incidir especialment també en explotacions en eixe camp.
I que crec que és molt adient per a una demanda que, vostés són més especialistes que jo en turisme, pareix que és clara hui en dia: el turista vol viure experiències.
I probablement les experiències que el sector agroalimentari pot proporcionar, i més en la nostra comunitat, que totes les vessants d'eixe sector poden ser molt interessant per als turistes.

Per això creem que La Generalitat, junt amb les organitzacions agràries, junt amb els empresaris turístics, naturalment en les organitzacions agràries caldria incloure, encara que no ho diu la iniciativa, confraries de pescadors, agrupacions ramaderes, etcètera, podria dissenyar un pla estratègic que potenciara este sector.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor Calpe, per la seua brevetat, s'agraïx.

Pel Grup Parlamentari de Podem té la paraula… (Remors) (Pausa)

Continuem amb el torn d'intervencions, pel Grup Parlamentari de Podem, té la paraula la senyora Gascó.
Quan vullga té quatre minuts.

La senyora Gascó Verdier:

Moltes gràcies.

Bona vesprada, senyories.

Ens trobem dos membres de la comissió d'agricultura a discutir en esta comissió d'indústria i turisme aquesta proposta que, com sempre, em sorprén per la quantitat de bones idees que està portant el Partit Popular a Les Corts ara que està en l'oposició i després d'haver estat vint anys en el govern.
En efecte, creiem que durant vint anys haurien pogut fet estes coses, però és que és de deveres són vint anys, que són molts i acaben de passar.

Les xarxes d'agroturisme existeixen en molts països d'Europa des de fa més de vint anys.
La italiana és probablement una de les millor desenvolupades amb diversers lleis nacionals i regionals que han protegit i definit aquesta figura en Itàlia, en particular, des de 1985.
Per això dic que en vint anys és una llàstima que tenim la sensació de temps perdut.

En realitat no només calia promoure una xarxa d'agroturisme amb una bona promoció de les infraestructures disponibles per al turisme rural, ja hauríem millorat la visibilitat d'eixa possibilitat de turisme tant beneficiosa per a les nostres comarques d'interior.
I en qüestió de turisme rural no cal anar-se'n molt lluny, la xarxa basca ja és un bon exemple.

En lloc de malbaratar tants diners en esdeveniments que deixaven diners sempre als mateixos, com ja ho he discutit abans, s'hauria pogut crear una simple pàgina web eficient i una estructura de coordinació per a promoure les estructures ja existents.

Però tornem a esta proposició no de llei i la proposta de dissenyar un pla estratègic d'agroturisme per a difondre entre els nostres visitants l'activitat agrícola, ramadera i pesquera en la seua producció.

Creiem que l'entrada en vigor d'una figura jurídica com l'agroturisme podria ser de gran ajuda per a incrementar i diversificar la renda dels actors del sector primari, el que comportaria com a conseqüència la fixació de població a les zones rurals.

El despoblament en comarques com la serranía, l'Alt Millars, els Ports, l'Alt Maestrat o l'Alcalatén és un dels fenòmens més tristos que estem veient en les darreres dècades sense que l'administració sembla haver pres seriosament mesures per a revertir-lo.

Considerem que la nova figura d'agroturisme hauria de prendre en consideració qüestions fonamentals com les següents: que estiga exclusivament lligada a l'activitat agrària, pesquera o ramadera i jo diria per a famílies que tinguen en el sector primari la seua font principal d'ingressos.
En Itàlia, precisament, un dels problemes que ens hem trobat és que hi ha moltes famílies que tenen la casa al camp on es fa agricultura, on estan fent agroturisme, i han rebut ajudes, perquè les ajudes del desenvolupament rural moltes voltes estaven lligades a aquestes qüestions.

Que aquest pla tinga en compte la recuperació del patrimoni edilici rural i tutele les peculiaritats paisatgístiques.
Les activitats agroturístiques han de ser definides i contemplar formes diferents d'acolliment, com ara la pernoctació, la restauració, l'organització de degustació de productes propis o l'organització d'activitats culturals, didàctiques o deportives, que recolze i incentive les produccions típiques, les produccions de qualitat i les connectades amb les tradicions enogastronòmiques.

Amb això el que hem estat informar-nos és que el Consell està ja treballant en un pla de promoció de l'agroturisme.
I aleshores ens trobem en una situació que sí creiem que és necessari, però el que no entenem és perquè és necessari presentar una proposta no de llei quan el Consell ja ho està fent, per a instar el Consell a fer una cosa que ja està fent.

Crec que és possible que els propose una transaccional i en eixe cas decidirem el nostre vot en funció d'això.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyora Gascó.

Continuem amb el Grup de Ciudadanos.
Té la paraula el senyor De Miguel.
Quan vullga.

El senyor De Miguel Martínez:

Gracias, presidente.

Tal y como decía el compañero, el primer punto ya estamos hablando del turismo del interior de la importancia de diversificar la oferta y demás.
Y esto nos parece una buena propuesta, porque supone complementar la oferta turística de la Comunidad Valenciana.

El turismo en nuestra comunidad es evidente que es muy importante por los beneficios económicos que genera, pero sobre todo los beneficios sociales que podría generar, beneficios de cohesión territorial.

Y, tal y como comentaba Beatriz, es verdad que en las comarcas de interior contribuiría mucho más a ese desarrollo social, contribuiría también a lo mejor a frenar el abandono, que esto enlaza con lo que estamos hablando en el primer punto que hemos tratado en la comisión, frenar el abandono de las poblaciones más pequeñas, aunque el turismo de interior englobe a poblaciones de interior que son más grandes.
Pero considero que este plan de agroturismo es muy interesante sobre todo para zonas, a lo mejor, que lo necesitan más, porque principalmente su economía se basa en la agricultura, sin olvidar, evidentemente, la pesca y todo esto que aquí se comenta.

Pero nosotros también consideramos que, además del plan estratégico de agroturismo, esto debería ser como si dijéramos una pata más de un plan estratégico de turismo de interior o un plan estratégico más amplio de turismo, que entiendo que el Consell y la Agencia Valenciana de Turismo, creo que el señor Colomer ya dijo en su momento que se iba a plantear una nueva estrategia de turismo y demás.
Pero sí que consideramos que es fundamental porque nosotros también somos contrarios a criminalizar la oferta de sol y playa porque funciona, y a lo mejor sí que se puede mejorar, pues, la calidad de los establecimientos o se pueden mejorar otras cosas, pero funciona.
Lo que tenemos que hacer es complementarlo y, sobre todo, darle al turismo esa vertiente más de cohesión social y de desarrollo.

Y, por tanto, pues, no me voy a extender más.
Vamos a votar a favor, aunque, si bien es cierto, pues, que consideramos que esto se debe de englobar dentro de un plan estratégico más ambicioso.

Gracias.

El senyor president:

Gràcies, senyor De Miguel.

Ara, pel Partit Socialista.
.
.
No?
Ai!
Perdona.
Sí.
Pel Grup Parlamentari de Compromís, senyora García té la paraula.

La senyora García Muñoz:

D'acord.

Des de l'any 2003, i gràcies a la proliferació de les polítiques de desenvolupament rural, amb iniciatives com el Leader i els programes Proder de la Unió Europea, es va incrementar l'oferta d'allotjament turístic rural en el medi rural.

No obstant açò, en els últims anys i degut a la mala gestió dels fons Feder, vinculats al desenvolupament rural que afavorien la consolidació de models productius i sostenibles per al medi rural, el grau d'ocupació en allotjaments d'este tipus ha descendit.
La falta d'inversions estratègiques, el descens de la formació dels professionals d'aquest tipus de turisme, la falta d'incentius fiscals i l'afavoriment d'una especia de bombolla d'allotjaments rurals han desvirtuat el vertader sentit d'aquest tipus de turisme i de l'agroturisme, més vinculat a la implicació directa del turista en les labors del camp o del mar i que sí s'ha desenvolupat en altres zones més al nord.

Amb aquesta proposta genèrica i sense fonament, el Partit Popular no fa si no continuar amb el seu desconeixement i indiferència cap a sectors que, des de fa anys, estan passant per moments difícils i pels quals no s'ha interessat.

Aquesta proposta també obvia que La Generalitat té en vigor un pla estratègic global per al conjunt de la Comunitat Valenciana, que es desenvolupa a través de plans operatius anuals, com el previst per a 2016 i que va ser aprovat pel consell de turisme el dia 13 de gener, a Dénia.

A més a més, en 2016 s'estan engegant deu plans territorials de competitivitat turística a desenvolupar conjuntament amb les diputacions provincials, les mancomunitats, les associacions empresarials locals, per tal de poder potenciar el desenvolupament conjunt de productes turístics, incloent el turisme de natura, l'agroturisme i el turisme d'interior.

També, des de la secretaria autonòmica de turisme, s'ha impulsat, juntament amb les competències en agricultura que es tenen en altres conselleries, el desenvolupament d'una mesa de treball per a impulsar el binomi agricultura-turisme, de forma coordinada i amb l'objectiu de generar sinèrgies entre tots dos sectors productius.
Esta proposta també inclou els clubs de producte, les rutes de vi, que sí que estan articulant experiències agroalimentàries i turístiques d'interés en les zones d'interior de la Comunitat Valenciana.

Ara sí s'està treballant per la promoció de les zones d'interior, facilitant marques i articulant estratègies sectorials, cosa que el PP no ha fet, o no ha fet almenys de forma ordenada durant els seus anys de govern.
De fet, abans de la creació de la fracassada fira del turisme de València, existia una fira intraturística que s'encarregava de promocionar les zones d'interior i els seus recursos.

També, en el cas concret del pescaturisme, el llegat del PP ha sigut un gran problema en la regulació i que ara, des del nostre grup, des de Compromís, s'està treballant per tal d'establir les bases per a regular aquesta activitat.
Un exemple ha sigut el de l'empresa Trip&Feel, localitzada al Campello, que es va haver de marxar a Itàlia, després d'aconseguir un projecte Fundéu, de la Universitat d'Alacant, perquè no podien desenvolupar la seua activitat ací.

El nostre grup està presentant iniciatives perquè s'incloga la regulació de les activitats de pescaturisme locals en la futura llei de pesca de la Comunitat Valenciana, oferint al sector noves formes per a complementar els ingressos, de tal manera que s'oferisquen activitats turístiques, culturals, educatives i que possibilite la divulgació de les tradicions, costum i treball de la mar a la resta de la societat, valoritzant la cultura de la pesca, el marisqueig i l'aqüicultura.

És per això que parlar d'agroturisme no és només parlar d'agricultura.
És parlar d'agricultura, és parlar de pesca i és parlar de tot el que afecta al turisme d'interior.

I fer una proposta de treball, instant allò que ja s'està fent, no té massa sentit.
En tot cas, tindria sentit que es demanara la participació també d'aquesta comissió dintre.
.
.
, o una vegada acabats tots aquestos plans es tinguera en compte també els grups parlamentaris que formem part de Les Corts, per tal de donar les nostres aportacions o d'intentar fer o complementar eixos plans que estan desenvolupant-se.

Per això, si el Partit Popular considerara incloure una esmena transaccional, per tal que una vegada elaborats tots aquests tipus de plans s'informe en la comissió i se puga participar en la comissió fent aportacions, doncs, entendríem que se presentara aquesta proposta.
En cas que no fos així, entenem que instar que se faça una cosa que ja s'està fent, no té massa sentit i per això nosaltres votarem en contra.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyora García.
I disculpe, me l'havia botada abans.

Ara.
.
.
(Veus) Bé, com decidisquen.
Si seguim.
.
.
La transaccional?
Tallem?
Voleu que tallem?
Si les senyories volen.
.
.

El senyor Calpe Saera:

No, li l'admet perfectament.
El punt 2 de la iniciativa precisament parlava que se donara compte a Les Corts de l'estat de compliment de la iniciativa.
Se pot millorar eixa redacció, en el sentit que se proposava per part del Grup Compromís.
No n'hi ha inconvenient en acceptar-ho.

La senyora García Muñoz:

Aleshores, caldria eliminar l'1.

El senyor president:

¿Parem un minut i ho redacteu i.
.
.
?
Sí?

La senyora García Muñoz:

Clar.
S'hauria d'eliminar l'1 i.
.
.

El senyor Calpe Saera:

Ah!
, bé.
Això és una altra cosa.

Bé, anem a vore com ho redactem.

El senyor president:

Parem un minut, vinga.
Parem un minut i.
.
.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

El senyor president:

Val.
Reprenem la reunió, doncs.

I, ara sí, té la paraula, pel Grup Parlamentari Socialista, la senyora Hernández.

Quan vullga.

La senyora Hernández Sánchez:

Bueno, voy a leer, finalmente, la transaccional a la que hemos llegado.
Tendría un único punto que sería:

Â«Proposta de resolució:

Â»Les Corts insten el Consell que, per mitjà de la col·laboració entre la conselleria d'agricultura i l'Agència Valenciana del Turisme, i amb la participació de les organitzacions agràries i empresarials de turisme, done compte del desenvolupament dels treballs referits al pla d'agroturisme que estan elaborant i difonga entre els nostres visitants la nostra activitat agrícola, ramadera i pesquera i la seua producció, abans de la finalització del període de sessions, a esta comissió.
Â»

El senyor Calpe Saera:

Una xicoteta matisació.
Crec que és d'ordre.
La dació de compte caldria posar-ho immediatament després de.
.
.
, el moment de dació de comptes.
O siga, on diu que Â«done compte, abans de la finalització del període de sessionsÂ», de tota la resta, sí.

La senyora Hernández Sánchez:

Es que, al final, me he liado con el 1 y el 2.
Pero.
.
.
(Rialles)

El senyor Calpe Saera:

Una qüestió estilística, simplement.

La senyora Hernández Sánchez:

Pero, vamos, sí que lo he leído, ¿eh?
, Â«abans de la finalització del.
.
.
Â»

El senyor president:

Està tot clar?
Sí?

Passem a les votacions?
O volen algun torn.
.
.
?
No?

El senyor Calpe Saera:

Bé, simplement,.
.
.

El senyor president:

Que accepte ja, que el grup que accepte la transaccional.
.
.

El senyor Calpe Saera:

.
.
.
he comprovat que, com havia dit, no calia estendre'ns molt perquè tots entenien perfectament la iniciativa.

I agrair a tots que hàgem pogut arribar a este acord.
(Se sent una veu que diu: Â«Muy bien.
Â»)

El senyor president:

Molt bé.

Moltes gràcies.

Passem a les votacions.
¿Vots a favor de la transaccional?
Unanimitat.

Agrair a les senyories els treballs.

I s'alça la reunió.

(S'alça la reunió a les 18 hores i 31 minuts)