Untitled Web Page



**Ple de les Corts Valencianes realitzat el dia 6 de juliol de 2005.
Comença la sessió a les 10 hores i 46 minuts.
Presideix el Molt Excel·lent Senyor Julio de España Moya.
Sessió plenària número 56.**

***Criteri del Consell sobre la Proposició de llei de reforma de la Llei 10/1994, de 19 de desembre, de creació del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, presentada pel Grup Parlamentari Popular i pel Grup Parlamentari Socialista (RE número 33.
672).***

 

**El senyor president:**

 

Bon dia.
Il·lustres diputades, il·lustres diputats.

Punto único del orden del día.
*(Remors)* Perdón, señor Such.

 

**El senyor Such Botella:**

 

Moltes gràcies, senyor president.

Al Grup Parlamentari Socialista li interessaria que es fera una modificació de l'ordre del dia, perquè creiem que han ocorregut uns fets molt greus que protagonitzat el subdelegat del Consell a Elx.
I consideraríem que hi hauria que fer una declaració institucional al respecte, de condemna i de rebuig de l'actitud que ha tingut el subdelegat del Consell a Elx respecte a tractament vexatori a les dones.

 

**El senyor president:**

 

Pero vamos a ver.
.
.

 

**El senyor Such Botella:**

 

.
.
.
Nosaltres creiem que hi ha un antecedent, que va ser també la declaració institucional que es va produir el dia 16 de novembre de l'any 99 respecte a l'alcalde Pego.
I que es podria substanciar i per tant sol·licitaríem d'eixa presidència.
.
.

 

**El senyor president:**

 

Vamos a ver.
.
.

 

**El senyor Such Botella:**

 

.
.
.
que es tinguera en compte.
.
.

 

**El senyor president:**

 

.
.
.
Señor Such.
.
.

 

**El senyor Such Botella:**

 

.
.
.
i es poguera tractar.

 

**El senyor president:**

 

Señor Such.

Aquí las declaraciones institucionales cuando se han traído a este pleno, se han traído consensuadas por los síndicos de los grupos parlamentarios.
¿Ha habido un acuerdo de los síndicos?
*(Remors)* ¿Ha habido acuerdo de los síndicos?
Que yo sepa, no.
Pues no tiene razón de ser.
*(Remors)* Señor Maluenda.
Perdón.

 

**El senyor Maluenda Verdú:**

 

Gràcies, senyor president.

Només deixar constància que perquè se puga plantejar al ple una alteració de l'ordre del dia, ha d'aprovar-ho prèviament la Junta de Síndics.
I que jo sàpia, ni s'ha demanat, ni s'ha convocat, ni s'ha produït.
*(Remors)* Res més i moltes gràcies.
Per tant, pregue continuem en l'ordre del dia establit.

 

**El senyor president:**

 

Señor Maluenda.
Perdón.
Perdón.
Por favor, señores, mantengan la calma y la tranquilidad, que creo que es fundamental para la convivencia.

Señor Oltra.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Gràcies, senyor president.

Nosaltres també considerem molt greu el que ha passat.
Però també considerem, que a l'igual que s'ha fet en altres ocasions no tindríem cap inconvenient en tractar-ho inclús ara mateixa, fer una Junta de Síndics, i poder-lo debatre i si cal poder-lo portar al ple.
Però per guardar les formes crec que caldria fer això si tot el món està d'acord.
*(Remors)*

 

**El senyor president:**

 

Sigo diciendo lo mismo.
Si no existe acuerdo entre los tres grupos políticos para realizar cualquier acción con respecto a este pleno, el orden del día se va a mantener íntegro.
¿Hay acuerdo?
*(Remors)*

Me disculpan ustedes, pero vamos a continuar con el orden del día previsto.
*(Remors)*

Punto único del orden del día: Toma en consideración de la Proposición de ley de reforma de la Ley 10/94, de 19 de diciembre, de creación del Consell Jurídico Consultivo de la Comunidad Valenciana, presentada por el Grupo Parlamentario Popular y por el Grupo Parlamentario Socialista; registro de entrada 33.
396, *Boletín Oficial de las Cortes Valencianas* número 117.
Criterio del Consell, *Boletín Oficial de las Cortes Valencianas* número 118.

Para la lectura del criterio del Consell, tiene la palabra el señor secretario don Juan Manuel Cabot.
Por favor.

 

**El senyor secretari primer:**

 

Gracias, presidente.

Víctor Campos Guinot, vicepresidente y secretario del Consell de la Generalitat.
Certifico que el Consell de la Generalitat en la reunión del día 1 de julio de 2005 adoptó el siguiente acuerdo:

"Los grupos parlamentarios Popular y Socialista en las Cortes Valencianas, han presentado de manera conjunta una Proposición de ley de reforma de la Ley 10/1994, de 19 de diciembre, de la Generalitat, de creación del Consejo Jurídico Consultivo de la Comunidad Valenciana.
Dicha iniciativa es fruto del consenso alcanzado por las principales fuerzas políticas del arco parlamentario valenciano, e inaugura el conjunto de modificaciones legislativas vinculadas a la reforma del Estatuto de Autonomía que hoy mismo concluye su andadura en las Cortes Valencianas, y con el que se ha iniciado una nueva etapa del autogobierno de nuestra comunidad.
De entre los aspectos sobre los que incide la reforma proyectada, destaca sin duda el procedimiento diseñado para la elección de los consejeros de este supremo órgano consultivo en materias de índole jurídica.
Según reza su exposición de motivos, con el fin de consolidar la máxima estabilidad institucional se configura un sistema mixto y paritario de nombramiento de los miembros electivos del Consejo Jurídico Consultivo, tres de los cuales se designarán por decreto del Consell de la Generalitat, y los otros tres serán elegidos por las Cortes Valencianas mediante una mayoría reforzada; en este caso, tres quintos, característica de los procesos nominadores de las entidades que conforman el entramado institucional básico de la Generalitat.
La proposición de ley aborda también los requisitos para adquirir la condición de miembro electivo y presidente del consejo jurídico, y el procedimiento de acceso al cuerpo de letrados de la institución.
Así mismo, la proposición prevé que el ejercicio de la función consultiva del consejo jurídico pueda ser directamente requerida por los entes locales, las universidades y demás corporaciones de derecho público de la Comunidad Valenciana, cuando proceda la emisión de dictámenes preceptivos.
Por último, en la línea iniciada con la reforma estatutaria, los grupos proponentes se sirven de la presente modificación para valencianizar la denominación de las instituciones referenciadas en el texto normativo, incluida la del propio consejo jurídico.
El Consell de la Generalitat quiere expresar en este punto que comparte la oportunidad, los objetivos y el alcance de las modificaciones que incorpora la presente iniciativa legislativa, sustentadas todas ellas en el amplio acuerdo logrado por los representantes del pueblo valenciano en las Cortes, mediante el que se refuerza la continuidad institucional, se garantiza la excelencia técnica, y se extiende al conjunto de entidades públicas valencianas la prestación de los relevantes servicios de asesoramiento en derecho que el Consejo Jurídico Consultivo tiene encomendados.
Por cuanto antecede, y de conformidad con lo previsto en el artículo 119 del Reglamento de la Cámara, el Consell de la Generalitat manifiesta su criterio favorable a la toma en consideración de la Proposición de ley de reforma de la Ley 10/1994, de 19 de diciembre, de la Generalitat, de creación del Consejo Jurídico Consultivo de la Comunidad Valenciana.
Para que conste y surta efectos, expido la presente certificación en Valencia, a 1 de julio de 2005".

Gracias, presidente.

 

**El senyor president:**

 

Muchas gracias, señor secretario.

Ahora, para la presentación de la proposición de ley, tiene la palabra el señor Maluenda, en representación del Grupo Parlamentario Popular.
*(Remors)*

 

**El senyor Maluenda Verdú:**

 

Molt excel·lent president.

Senyories.

Com a conseqüència del pacte que el Grup Parlamentari Socialista i el Grup Parlamentari Popular han fet per a la reforma de l'Estatut d'Autonomia, i que ja ha donat els seus fruits, com les seues senyories saben, s'acordà també la modificació conjuntament d'una sèrie de lleis, concretament quatre, la primera de les quals és la que mos ocupa hui i que anirà endavant si les Corts la prenen en consideració.
És la modificació de la Llei 10/1994, del 27 de desembre, del Consell Jurídic Consultiu.

Esta llei va ser aprovada en la III legislatura, quan hi havia una majoria del Grup Parlamentari Socialista, i hui s'ha cregut convenient que hi ha que reformar-la, per a què els membres del Consell Jurídic Consultiu siguen elegits d'una forma més participativa, que estiguen més representats, se senten més representants també del poble valencià.
Per això, la modificació sustancial que es fa en esta proposició de llei, és concretament que se passa de cinc membres no nats a sis els membres nats, ja estan regulats per l'última reforma que vam fer.

Se passa a sis, com deia.
Però d'estos sis, tres seran designats pel president de la Generalitat i els altres tres seran elegits per majoria de tres quints ací en les Corts.
Això mos obliga a què no siguen decisions només del grup parlamentari majoritari, sinó que haja de negociar en les altres forces polítiques per a poder aplegar al consens.

Jo considere, senyories, que és un bon pas endavant el demostrar, de forma reiterada, que quan hi ha voluntat política per aplegar a acords puntuals és fàcil arribar a ells.
En este cas, una volta més i salvant la distància que pot tindre una llei ordinària del que és una reforma de l'Estatut d'Autonomia, com hem assistit recentment; és molt bo i és positiu que continuem per eixa línia.
Però és que, des del Grup Parlamentari Popular, estem també esperançats, volguérem també fer una crida o un oferiment també al Grup Parlamentari d'Esquerra Unida-l'Entesa, perquè entenem que estes qüestions deuen ser també motiu per a què totes les forces polítiques participen en eixa reforma, i igualment que demanarem més avant que participen en altre tipus de reformes.

Sí, altre tipus de reformes, senyories, que estan plasmades també en l'Estatut d'Autonomia, i que van a ser objecte en uns casos de fer una modificació puntual a lleis que ja existixen, o la promulgació d'altres noves, catorze concretament, en les que estarem oberts que continuem per esta línia del diàleg i de l'enteniment.

Però jo hui vull aprofitar també la tribuna per a referir-me a altres qüestions legislatives.
Pense que el fer un pacte legislatiu com en el que en estos moments sobre estos quatre projectes té el Grup Parlamentari Popular i el Grup Parlamentari Socialista, és important, és convenient i és beneficiós per a la societat.
Però jo volguera que altres lleis que tenen una transcendència important, com puguen ser les d'ordenació del territori, com per exemple la LUV que ja tenim en tramitació en estes Corts.
Que quede constància de la voluntat del Grup Parlamentari Popular, també a arribar a acords puntuals per a portar-lo endavant des del consens.
Que no siga una llei recolzada només per un grup parlamentari, que siga recolzada per els altres dos grups de la Cambra.

I en eixa intenció anem a estar oberts en el procés de tramitació, que saben les seues senyories que s'inicia en setembre, per a assentar-nos, per a dialogar, per a aplegar a acords puntuals i entre tots fer la millor llei.
També en eixa llei estem dispostos a aplegar als consensos i a portar-la endavant en el major recolzament possible.

Res més, senyories, i moltes gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Muchas gracias, señor Maluenda.

Tiene la palabra, para continuar la presentación de la proposición de ley en representación del Grupo Socialista, el señor don Antonio Such.

 

**El senyor Such Botella:**

Moltes gràcies, president.

Senyories.

Estem en un moment ja inicial del que és el que denominàrem el procés de consolidació de l'autogovern de la nostra comunitat.
Vàrem firmar un acord, un acord important que establia el nou Estatut d'Autonomia per a la nostra comunitat.
A la vegada també la modificació de tres lleis importants i l'elaboració d'una altra llei, la del Consell de l'Audiovisual.

Este acord, que és un acord important, un acord que va a comportar de forma clara i evident una major consolidació del nostre autogovern, una major autoestima dels valencians i de les valencianes, i sobretot una major decisió de les Corts Valencianes on radica la sobirania del poble valencià.

Nosaltres considerem que este inici és bo, que avui comencem l'inici de la tasca de consolidació de l'autogovern, i sobretot d'aconseguir una major democràcia per a la nostra comunitat.
I com ho fem?
Evidentment avui presentem la Proposició de llei de modificació de la Llei 10 del 94, del Consell Jurídic Consultiu.
Per a nosaltres, esta institució, que estava -hi ha que recordar- estava fora del nostre Estatut d'Autonomia, que avui s'incorpora a l'Estatut d'Autonomia, a l'article 43, se li dóna rang estatutari, deu ser evidentment un element fonamental per a fer partícipes a totes les institucions públiques de la nostra comunitat.

En eixe sentit ha quedat palés, en el que és la proposició de llei, que s'incorpora d'una forma clara allò que ja estava ocorrent en la realitat i que no estava contemplat en la pròpia llei.
I és que, tant les universitats, com els ajuntaments, com les institucions públiques puguen requerir al Consell Jurídic Consultiu directament, perquè el Consell Jurídic Consultiu els done certa llum respecte al que són els criteris de legalitat, i a la vegada també els puga aconsellar per on han d'anar en el futur més immediat.

Per a nosaltres això és important.
És important que allò que ja és una realitat avui, que ja s'està fent, que no està contemplat en la llei, siguem capaços d'incorporar-ho a la mateixa llei i que es puga portar en totals garanties.
Nosaltres creguem que esta modificació per tant de la llei del Consell Jurídic Consultiu suposa un avanç molt més substancial.
Un avanç substancial perquè també incorporem la fórmula mixta de selecció, d'elecció, dels seus membres.

Hi ha que recordar que la fórmula d'elecció dels membres, actualment estava prevista per mitjançant decret del president, en el que escollia a cinc membres d'unes determinades característiques de forma directa.
Hem segut capaços de posar-se d'acord amb el Grup Parlamentari Popular per a obrir una fórmula mixta de participació i, sobretot, d'elecció dels membres del Consell Jurídic Consultiu.
Això és un fet simbòlic que a mi m'agrada remarcar, perquè estes Corts estan participant activament en el que és la designació i el futur d'una institució que hem sabut incorporar i que hem pogut incorporar al procés estatutari i hem incorporat al nostre nou Estatut d'Autonomia.

Per tant, anem a ser capaços, amb consens, com diu la mateixa llei, com diu el mateix Estatut, d'elegir a la mitat exacta dels membres del Consell Jurídic Consultiu, en este cas, a tres dels seus membres.
S'ha de dir també que esta proposició de llei valencianitza ja la terminologia, que ha sigut un dels objectes també que hem incorporat al nostre Estatut, valencianitzar totes les terminologies institucionals de la nostra Generalitat.
Jo crec que això és bo, és molt bo i, sobretot, perquè ja estem posant en pràctica l'acord estatutari que fórem capaços de tancar el passat 1 de juliol.

Per tant, li donem rang estatutari, valencianitzem, fem partícips les Corts Valencianes de la seua elecció, i açò, en definitiva, senyories, el que fem realment és aprofundir en la democràcia, aprofundir en la participació dels ciutadans per mitjà d'estes Corts i fer que realment el Consell Jurídic Consultiu no siga ja un òrgan tan allunyat dels ciutadans, siga ja més un òrgan més prop dels ciutadans, més prop dels representants de la sobirania popular que radica en esta cambra i, per tant, on pugam participar d'una forma més activa.

Jo crec que l'avanç és substancial, que l'avanç mereix la pena, que l'avanç és important, i entre tots, estic convençut, que podrem fer d'este Consell Jurídic Consultiu un òrgan que realment servisca per a donar llum, servisca per a ajudar la majoria de les institucions públiques de la nostra comunitat i fer a la vegada també que els ciutadans de la nostra comunitat se senten més reflectits en el que és el nostre Estatut d'Autonomia amb la incorporació del Consell Jurídic Consultiu.

Res més i gràcies.
*(Aplaudiments)*

 

**El senyor president:**

 

Muchas gracias, señor Such.

Para el turno a favor, tiene la palabra, en representación del Grupo Popular, el ilustre señor diputado señor Ovejero, Eduardo.

 

**El senyor Ovejero Adelantado:**

Gracias, señor presidente.

Señorías, hace 10 años se creó el Consejo Jurídico Consultivo, órgano que desde entonces su objetivo ha sido velar por el cumplimiento de la Constitución, del Estatuto de Autonomía y del resto del ordenamiento jurídico como garantía para la propia administración y para todos los valencianos.
Este fue dotado de autonomía orgánica y funcional que garantizaba su objetividad e independencia.

La constante producción de normas reglamentarias y actos administrativos en todos los sectores de la vida social y económica es una nota característica de los sistemas democráticos.
Así, mediante una ingente actividad como la realizada por nuestro Gobierno se han ido consiguiendo los objetivos que los valencianos demandaban a través de sus representantes, nuestros grupos parlamentarios.

La exigencia de nuestro sistema democrático para que la acción pública se sujete rigurosamente a los principios y reglas que integran el ordenamiento jurídico no solo para hacer efectiva la voluntad general sino también para que sean respetados los derechos e intereses legítimos de cada valenciana y valenciano, creo que ha sido muy eficaz gracias a la labor realizada por el Consejo Jurídico.
Ahora bien, la experiencia ha revelado igualmente la conveniencia de afianzar y profundizar en algunos aspectos que con esta propuesta de reforma se desea llevar a cabo.

Señorías, hay que destacar que esta proposición es fruto del consenso de los dos grandes grupos de esta cámara.
Creo que ambos estaremos profundamente satisfechos si a través del trabajo posterior en la Comisión de Coordinación lográsemos la incorporación y la aprobación de esta reforma por el Grupo de Esquerra Unida: L'Entesa.

De la propuesta creo conveniente destacar algunos aspectos que avalan, sin lugar a dudas, esta reforma, aunque peque de reiterativo porque voy a reiterar algunos de los que ha pronunciado tanto el señor Such como el señor Maluenda, pero creo que hay que fijar la posición de mi grupo.

Si el Consejo Jurídico Consultivo ha de velar por el cumplimiento del ordenamiento jurídico, la propuesta de que todos los miembros, sus miembros electivos sean todos juristas, culmina al máximo los objetivos de sus funciones como garantía jurídica para la propia administración y para la ciudadanía.
Creemos que así la coherencia, objetividad e independencia técnica de sus dictámenes reafirmará aún más, si cabe, sus actuaciones.

La modificación otorgando la posibilidad de petición directa de dictámenes en los casos preceptivos conforme a ley, tanto a las corporaciones locales como a las universidades y a las otras entidades y corporaciones de derecho público de la Comunidad Valenciana, reafirma la intención expresa de llegar a la máxima descentralización, en especial en lo referente a las corporaciones locales.
Con esta modificación, la autonomía local que todos pretendemos y por la que debemos trabajar cada día para elevar sus cotas, se profundizará.

La valencianización de los nombres de las instituciones de la Generalitat que aparecen en el texto original será una puesta al día para ir avanzando en el uso y normalización de nuestro idioma y nuestras señas propias de identidad.

Señorías, con esta proposición de ley de reforma de la Ley 10/94, nuestra comunidad vuelve a ser pionera gracias al consenso en el avance democrático en profundizar en la esencia de la democracia.

La propuesta de nombramiento por parte de las Cortes de tres de sus seis vocales en acuerdo adoptado por mayoría de tres quintos de esta cámara es una apuesta impecable.
Debemos sentirnos satisfechos de que la gran mayoría de estas Cortes, nuestro gobierno, su presidente, deseen, acepten que sean los representantes de todos los valencianos los que nombren a los miembros de un consejo que, como he explicado anteriormente, su principal función es velar por el respeto de los derechos e intereses legítimos de cada valenciana y valenciano.

La imparcialidad y objetividad que con esto se conseguirá reafirmará al máximo ya no solo la independencia del propio Consejo, sino al convertirnos en pioneros una vez más en la reforma que marque el camino para otras autonomías, en pro de profundizar en el convencimiento de que la soberanía popular es la que debe regir en cada una de las actuaciones de los gobiernos.

Señores diputados, da una seguridad extrema el hablar desde esta tribuna argumentando en pro de una reforma sabiendo que el acuerdo, el consenso de los dos grandes partidos de esta cámara, avalará su aprobación definitiva.
Pero como representante del Grupo Popular no quisiera volver a mi escaño sin reiterar la conveniencia de que el Grupo Esquerra Unida: L'Entesa pudiera sumarse a esta reforma, tras el debate que estamos dispuestos a mantener, como siempre, con un talante abierto, dialogante e intentando, más si cabe, enriquecer el texto que en un próximo pleno elevaremos a definitivo.
Por parte de mi grupo, señorías, no va a quedar.
De usted, señor Oltra, y de su grupo, depende.

Muchas gracias.

 

**El senyor president:**

 

Muchas gracias, señor Ovejero.

Tiene la palabra, para seguir defendiendo el turno a favor, en representación del Grupo Parlamentario Socialista, el ilustrísimo señor diputado Camarasa.

 

**El senyor Camarasa Albertos:**

 

Gracias, señor presidente.

Señorías.

Señoras y señores diputados.

Señorías, mi grupo, desde que se inició la andadura que ha culminado recientemente con la aprobación por estas Cortes de la reforma del Estatuto de Autonomía, ha venido sosteniendo la importancia y la necesidad de, en paralelo, proceder a desarrollar una serie de medidas dirigidas fundamentalmente a la profundización y a un impulso democrático.

En resumen, señoras y señores diputados, una serie de medidas que deberían ir dirigidas a mejorar la calidad democrática de/y en las instituciones de la Generalitat.

Hemos venido defendiendo la necesidad de establecer estas medidas no solo con el objetivo de recuperar para estas Cortes un mayor papel participativo en la elección, en este caso, de los miembros de órganos que tienen la función de asegurar el control de legalidad de las actuaciones del Consell, sino también, y fundamentalmente, de acercar las instituciones a los ciudadanos para que gobierno y parlamento funcionen de acuerdo con las prácticas de la democracia real y participativa y no solamente de la democracia formal.

Y todo ello, señorías, para convencer a unos ciudadanos que en ocasiones desconfían del funcionamiento democrático de sus instituciones, y se alejan de ellas, de que el Gobierno reconoce el papel del Parlamento y facilita el cumplimiento de su labor participativa y fiscalizadora.

Para conseguir estos objetivos, señorías, hemos decidido, los grupos mayoritarios de esta cámara, y confiamos también que se pueda incorporar el Grupo de Izquierda Unida en el proceso de discusión, en concreto, de esta ley, decía, hemos decidido la presentación de una serie de iniciativas parlamentarias que se han sustanciado o se sustanciarán en la reforma de tres leyes: la del Consejo Jurídico Consultivo, que hoy estamos atendiendo, la electoral, y la Ley de publicidad institucional.
Y, además, en la presentación de una nueva ley, la Ley del consejo audiovisual.

Hoy, señorías, corresponde que nos pronunciemos sobre la reforma de la Ley 10/1994, de creación del Consejo Jurídico Consultivo.
Mi grupo, les avanzo, va a votar a favor de esta reforma, una reforma que entendemos necesaria y oportuna para que esta ley, una ley que transcurrida una década desde su aprobación y con cuatro reformas a sus espaldas, estaba necesitada de una actualización, de un *lifting*, para mejorar sus servicios, y del plus democrático que supone la elección de la mitad de sus miembros por estas mismas Cortes.

No quiero decir, y no digo, que el sistema anterior de elección mediante nombramiento por decreto del Gobierno no fuera democrático, pero no se puede negar que la participación del Parlamento valenciano en la elección de la mitad de sus miembros, en la elección de la mitad de los miembros del órgano que debe garantizar la legalidad de las actuaciones del Consell, supone un paso muy importante respecto de la estética del modelo de nombramiento anterior, y la estética en política, como muy bien saben ustedes, señorías, es absolutamente fundamental.

Entrando en detalles, señorías, desde el Grupo Socialista entendemos que la reforma de la ley del Consejo es una reforma positiva en tanto en cuanto, en primer lugar, clarifica y amplia su ámbito de aplicación, ya que extiende a las universidades públicas y a las otras entidades y corporaciones de derecho público las funciones del supremo órgano consultivo que anteriormente afectaban única y exclusivamente al gobierno, su administración y a las corporaciones locales.

En segundo lugar, porque modifica el régimen de constitución de los consejeros electivos y su número.
Supone, desde nuestro punto de vista, señorías, más democracia en la elección de los consejeros electivos y la participación de esta cámara en la elección de tres de los seis consejeros.
Más democracia y más participación.
Anteriormente, como saben ustedes, todos los consejeros electivos eran nombrados mediante decreto del gobierno y, además, por este mismo sistema se nombraba al presidente de este órgano por parte del gobierno.

Las Cortes Valencianas, señorías, en este aspecto no eran más que un mero espectador de la decisión del Gobierno.
Ahora, vamos a codecidir en la elección y vamos a elegir, como decía antes, tres consejeros.
Más independencia respecto al Gobierno.
Este, como digo, solo nombra tres y no va a designar ya al presidente directamente, sino de entre los seis.

En tercer lugar, estamos a favor de la modificación porque garantiza un mejor perfil técnico de los consejeros electivos.
Eleva los requisitos que son exigibles para ser elegidos ya que mientras la ley actual permite el nombramiento ­o permitía­ el nombramiento de personas que no fueran juristas, el texto reformado requiere de esta condición para poder ser elegido.
La complejidad técnica de los asuntos sobre los que debe pronunciarse el Consejo hace necesaria la formación y el conocimiento jurídico de todos sus miembros.

Este requisito, señorías, por otra parte ya estaba establecido en los órganos similares de otras comunidades como Aragón, Cataluña y Navarra y, desde luego, yo creo que supone un paso adelante en la cualificación y en el correspondiente trabajo que tienen que hacer los miembros de este Consejo de cara a la demanda ciudadana.

Y en cuarto lugar, señorías, agiliza la respuesta del Consejo a las peticiones de corporaciones locales, universidades y otras entidades de derecho público.
Hasta ahora, como saben, las corporaciones locales debían de solicitar dictamen a través de la Conselleria de Administración Pública, con el consiguiente retraso que ello suponía en la tramitación del mismo.
En adelante, tanto estas corporaciones como las de derecho público podrán dirigirse al Consejo directamente sin intermediario.
Se favorece, pues, la agilidad y la rapidez en la respuesta del Consell.

En conclusión, señorías, y para finalizar, se nos presenta una iniciativa que mejora sustancialmente la norma anterior, una iniciativa que la hace más democrática, *(el senyor president colpeja amb la maceta)* una iniciativa que agiliza su funcionamiento, una iniciativa que garantiza una mayor y mejor cualificación técnica de sus miembros, una iniciativa, en fin, que clarifica el ámbito de aplicación del Consejo.

Por todo ello, señorías, el Grupo Socialista va a votar a favor de esta proposición de ley y pide también al grupo de Izquierda Unida que atienda el contenido de la misma, que atienda las mejoras producidas, que atienda el avance que supone esta modificación y, si es posible, ahora o en el proceso posterior, pueda incorporarse también votando a favor de esta ley.

Nada más y muchas gracias.
*(Aplaudiments)*

**El senyor president:**

Muchas gracias, señor Camarasa.

Tiene la palabra para el turno en contra, en representación del grupo parlamentario, el señor Oltra.

Por favor, las reuniones o comentarios que puedan hacerse, procuren hacerlos en los pasillos y evitar en los escaños que haya diálogos.

**El senyor Oltra i Soler:**

Bon dia, senyores i senyors diputats.

Senyor president.

Bé, en primer lloc, manifestar un poc la nostra sorpresa davant l'allau de peticions de consens que hem tengut, no?
, les quatre persones que m'han antecedit en les paraules han fet eixa crida, no?
La cosa és d'agrair.
El que passa és que també caldria recordar aquell missatge bíblic que dia que "por sus hechos los conoceréis", no?
, perquè, clar, la primera impressió nostra quan arriba o coneixem aquest projecte de llei és que s'ha produït la marginació del Grup Parlamentari de L'Entesa, perquè, clar, ve signada per dos grups parlamentaris.
D'acord que són els dos grups parlamentaris que han pactat el famós pacte de l'Estatut, però, clar, és que inclús se presenta abans que se vote l'Estatut, és a dir, que ja sabien vostés que anàvem a votar nosaltres en contra.

Però nosaltres és que hem estat reivindicant i participant en el debat de l'Estatut des de fa molt de temps i ens haguera agradat poder votar a favor d'una reforma de l'Estatut.
Estem més que satisfets, però moltíssim més que satisfets d'haver votat en contra, i perquè era el màxim que se podia fer davant l'Estatut que ha eixit aprovat d'aquesta cambra, no?
, però que el desig nostre haguera segut que això s'haguera produït d'una altra manera.

Però, clar, ara mateixa ja no entenem si és que estem davant d'un castic per no haver votat a favor de l'Estatut i, per tant, se'ns margina i el projecte de llei aquest i altres que puguen vindre es presentaran pels dos grups majoritaris, que són els grups bons, que són els que han aprovat l'Estatut.

I després se'ns diu, "però volem que vostés vinguen al consens nostre".
.
.
Però, home, jo què sé!
, que este tipus de coses no se fan aixina, normalment no se fan aixina.
Jo no dic.
.
.
, bo, sí que dic, que el projecte de llei que anem a discutir haguera estat signat per nosaltres, segurament no, segur que no!
Però, home, almenys haver-ho intentat, no?
És a dir, en eixa situació de converses, a vore si se pot presentar un projecte de llei conjunt dels tres grups, doncs, no sé si haguera eixit el que estem discutint ara o un altre, però eixe ­digam­ intent de consens que ara s'anúncia *a posteriori* ens haguera agradat que s'haguera produït amb antelació.
No sé què haguera passat, o sí que ho sé, però almenys amb antelació.

I sí volem, ja de pas, saber si eixe va a ser el criteri per als pròxim projectes de llei, perquè, clar, fer la crida al consens *a posteriori*, doncs, la veritat, no sé si és una crida al consens o a la submissió, i ahí nosaltres no anem a estar.
Simplement ho diem en la valoració que això pot tindre.

Clar, ens preocupa també perquè pareix que s'ha vullgut dir que no, però pel que poguera tancar de pràctica comuna a partir d'ara, no?
És a dir, l'Estatut se va a aprovar el dia 1 i, hui, dia 6, ja tenim un projecte de llei en les condicions que ve, ¿estem ja davant d'això que denunciàvem que l'Estatut, d'alguna manera, blindava, que era bipartidisme?
Tenim de dir: nosaltres encara estem ací, i en el 2007 volem continuar estant ací, inclús volem continuar amb més diputats i diputades i, a més, ser un grup parlamentari decisiu per a poder conformar majories en aquest país.
No hem desaparegut!
És a dir, vull reivindicar el dret que se'ns tinga en compte, ja, i probablement encara més el dia de demà.
És a dir, que eixe bipartidisme, si és que ja han començat vostés a aplicar-lo, van equivocats, encara estem vius i pensem estar-ho durant una llarga temporada.

Jo.
.
.
, clar, després, se'ns anúncien a títol d'exemple una sèrie de lleis a on se podria o s'ha buscat eixe consens.
Clar, passa que la història no comença hui, la història ja fa molts anys que ha començat, no?
Si tenim en compte allò més recent, que és el debat de l'Estatut, doncs, home, crec recordar que de 143 esmenes que quedaven, se'n va aprovar una i se'n van transaccionar dos, i no sé si entre les tres esmenes eixes modificaven més enllà de deu o dotze paraules, sense cap importància.

¿Eixe és el model de consens que ens oferixen?
, perquè si és eixe el model, doncs, la veritat és que no és aixina ninguna gran cosa.
Nosaltres estem disposats a xarrar, cadascú té la seua idea, la seua filosofia i jo crec que tots tenim dret a mantindre determinats posicionaments, però, clar, que tot té un límit i les coses se demostren també caminant i fent coses.

Després, entrant ja en el fons de la qüestió, és cert que la modificació de la Llei de creació del Consell Jurídic Consultiu planteja ­digam­ una sèrie de qüestions de caràcter tècnic ­digam­ que milloren, en la majoria dels casos milloren, algun empitjora, ja ho vorem en les esmenes parcials, però la majoria dels casos milloren algunes qüestions, no?
Inclús hi ha alguna que no me resistixc a anomenar-la, perquè me pareix curiosa, no?

En un dels articles de la proposició de llei que estem discutint avui, de la mateixa manera que també es va fer en el tema de l'Estatut, se fa molt d'èmfasi en un tema, no?
, per part d'alguns companys se va fer molta força en eixe sentit, no?
, i dius, "xe, la primera en el front!
".
.
.
Supose que no serà a cosa feta, haurà segut una casualitat, perquè el món està ple de casualitats, no?
Però inclús se diu en el projecte de llei que estem discutint, allà a on se diga "Corts Valencianes" serà substituït per "Corts".
No sé si és una casualitat o no, però, vaja, però és que vint-i-tres anys sense el cartell i apareix el cartell hui.
És a dir, que és una cosa.
.
.
No deixa de ser una casualitat, no?
, segurament no té importància i no hi ha res de res d'això.
Simplement, doncs, que queda més bonico, per si algú no sabia a on estàvem, no?
, a estes altures.
Però, vaja, que no deixa de ser una cosa, aixina, cridanera.

I, després, per no entrar en temes, aixina, més de poca importància, que algun d'ells també està ahí, doncs, el tema fonamental, que jo crec que sí que és un tema important, no?
, i és que per fi es modifica la llei en el sentit que les Corts puguen nomenar, elegir la mitat de les persones que van a compondre el Consell Jurídic Consultiu, que puguen elegir tres persones amb una majoria qualificada, etcètera, etcètera.
Correcte.

Això a nosaltres ens pareix, de veritat, molt positiu, i volem felicitar eixa iniciativa, creem que és una iniciativa totalment adequada, i volem també recordar que, per fi, la Comunitat Valenciana s'incorpora a la majoria de comunitats autònomes que ja des de fa anys vénen elegint a bona part dels membres dels consells jurídics consultius via corts parlamentàries.

Perquè, en este sentit, aquesta comunitat, que se diu a nivell propagandístic que és líder en tantes coses, la veritat és que estàvem dels últims a l'hora de democratitzar també este tipus d'institucions.
Són més les comunitats autònomes a on una part.
.
.
, inclús hi ha alguna comunitat autònoma a on la majoria dels membres són elegits per les assemblees legislatives, que no com la nostra, que tots els membres eren elegits pel Govern, pel Consell en este cas.

Per tant, benvingut a aquesta qüestió, que ens pareix important i que, sense dubte va a millorar el funcionament, la transparència i jo crec que el mateix sentit democràtic d'una institució com aquesta, que jo crec que és molt important.

Altra cosa serà l'encertar o no encertar a l'hora de l'elecció d'estes persones, no?
I aquí nosaltres sí que volem ja anunciar una de les nostres esmenes, que en el tràmit procedimental corresponent presentarem, que jo lamente que per part dels dos grups no s'haja tingut en compte a l'hora de la seua expressió en el projecte de llei.
Nosaltres creem que estem davant de la primera oportunitat seriosa de fer realitat una cosa que en el seu moment, en la legislatura passada inclús, tots els grups valoraven positivament, i és una cosa que funciona en altres parlaments també i que nosaltres crec que tenim ara l'oportunitat de transformar en realitats eixos desitjos que a voltes queden en paraules, no?

I nosaltres anem a presentar una esmena, en el moment que toque, en el sentit que les persones que siguen candidates a ocupar estos llocs en nom de les Corts, tinguen de passar prèviament una audiència per part de la comissió corresponent, a fi de saber qui són, com pensen, quines preocupacions tenen, quina experiència tenen, d'això que entre cometes es diu un examen previ.
Jo crec que això, en el seu moment se va barallar com una mesura positiva que evitaria sorpreses, com algunes hi han hagut per ahí, i jo crec que en este moment podria ser un dels exemples en els quals els tres grups, ho dic perquè nosaltres presentarem eixa esmena, podríem coincidir.
Això no va ni a favor ni en contra de ningú, simplement crec que va a favor que les persones tinguen les millors condicions a nivell professional, a nivell tècnic per a poder estar ahí.

De la mateixa manera que també presentarem una altra esmena en el sentit de dir que la presidència de l'òrgan siga entre les persones que estiguen nomenades per les Corts.
¿Per què una de les persones nomenades per les Corts i persones nomenades pel president o presidenta de la Generalitat?
No passa res, però pensem que les que estan per les Corts d'alguna manera tenen un plus en eixe sentit.
Són esmenes que van en la línia sempre d'intentar buscar eixa major transparència, eixe major reforçament de la institució assembleària com és la nostra.

I, després, el que sí que d'alguna manera *(el senyor president colpeja amb la maceta)* impossibilita el nostre vot a aquest projecte de llei és que la Llei de creació del Consell Jurídic Consultiu, en el seu moment, va estar greument contaminada per una decisió com va ser la de buscar un retir daurat per als expresidents de la Generalitat Valenciana.
Quan se va aprovar la famosa llei d'expresidents de la Generalitat Valenciana i se'ls va recol·locar en el Consell Jurídic Consultiu com a membres nats, inicialment amb caràcter vitalici, i que després d'una sèrie de protestes, doncs, es va quedar en quinze anys.

Nosaltres pensem.
.
.
Això no és objecte, lògicament, de debat en la proposta de reforma que ve, però figura en el text de la reforma, perquè.
.
.

 

**El senyor president:**

Por favor, señores diputados, hagan el favor de, si tienen cosas que comentar, hacerlo en los pasillos, que no se oye a la persona que está exponiendo desde la tribuna.

Perdón, señor Oltra.

**El senyor Oltra i Soler:**

Sí, però, en tot cas, que no ixquen més, perquè, si no, al final ens quedaríem a soles.

**El senyor president:**

Perdón, señor Oltra.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

Gràcies.

Dia això perquè a pesar que eixe tema no es toca, perquè pobre d'aquell de vostés que toque eixe tema, doncs, sense dubte figura en el text de la reforma, no?
Per tant, nosaltres ahí ja anunciem que presentarem esmenes també en el sentit d'alliberar per una banda al Consell d'aquesta servitud, i, per altra, jo crec que per a guanyar transparència, guanyar credibilitat i llevar determinats vicis de les institucions, com podria suposar el destí que en aquella llei d'expresidents es va plantejar.

Eixe és un tema que, per a nosaltres, bloqueja el recolzament d'aquest projecte de llei que, ja dic, té elements positius, però manté una sèrie de temes que no podem compartir en absolut, creem que de la mateixa manera que s'ha fet en altres comunitats autònomes estem en condicions de fer les coses millor.
Jo crec que les coses es poden fer millor, guanyar credibilitat, guanyar respectabilitat entre tots i, per tant, nosaltres anunciem que no podem recolzar aquest projecte de llei, que presentarem una sèrie d'esmenes per a intentar millorar el seu text i que, si són veritat eixes crides al consens i al diàleg i no es queda en un discurs.
.
.
Perquè, fins ara, la veritat és que no hem passat de promeses, no?

Jo no sé si en el nou tarannà, no ja del Psoe, en el nou tarannà Psoe-PP que s'està anunciant estos dies ací, si això vol dir també ser més permeable a les iniciatives en este cas nostres o inclús nostres i del Partit Socialista per part del Grup Parlamentari Popular.
Jo espere que això siga aixina, perquè, en cas contrari, fins ara hem tingut proves més que suficients.
Per tant, si és aixina, ens trobarem, al final, amb un vot afirmatiu.
Que no és aixina?
Evidentment, nosaltres no podrem recolzar aquesta proposta i tindrem de continuar lluitant per a intentar millorar-la, perquè creem que no és la millor proposta que cal presentar a aquestes Corts i al poble valencià.

Amb eixe desig, en eixe camí esperem trobar-nos, ja dependrà de vostés.
Nosaltres anem a fer un intent per presentar propostes raonables, realistes i que vagen en la línia de millorar el text.
Ja dependrà de vostés que continue eixe blindatge que s'ha mostrat absolutament cuirassat, cuirassat, en el debat de l'Estatut, o que s'obriguen un poc els porus i es permeta un poc que entre un altre tipus d'aire que puguem representar nosaltres o la gent que no està en el pacte eixe Partit Socialista-Partit Popular.

Moltes gràcies.

 

**El senyor president:**

Muchas gracias, señor Oltra.

Para el turno de réplica, tiene la palabra el señor Ovejero.

 

**El senyor Ovejero Adelantado:**

 

Gracias, señor presidente.

Señor Oltra, no sea victimista.
Son ustedes los que se han excluido o se han autoexcluido de no formar parte del gran consenso que esta cámara quería para el tema del Estatuto.
Hoy le hemos dado todos, tanto el Grupo Socialista como el Grupo Popular, otra muestra de que queremos trabajar juntos.
Y se lo reitero: de ustedes depende.

En su exposición, creo que estará de acuerdo, según usted ha comentado, en puntos concretos.
Por lo tanto, yo creo que a lo largo de la tramitación en la comisión ­no es cuestión de debatirlo aquí ahora­ podemos llegar a acuerdos para que ustedes este viaje no se vuelvan a autoexcluir y aprueben junto con toda la cámara este proyecto de reforma.

Y luego, le recuerdo, aunque sea castellanohablante, que tanto la palabra "Corts" o los términos "Corts o Les Corts" están.
.
.
es correcto, están reflejados en el nuevo Estatuto que todos nos hemos dado.
Yo creo que usted debía aprovechar este verano para releerlo.
Y además, también le diría que no solamente tenemos que ser y decir que somos demócratas, sino practicarlo.
Y creo que esto le viene bien a esta última coletilla.

Muchas gracias.

 

**El senyor president:**

 

Muchas gracias, señor Ovejero.

Señor Camarasa, tiene la palabra.

 

**El senyor Camarasa Albertos:**

 

Gracias, señor presidente.

Señor Oltra, hablaba usted de consenso y participación, yo creo que articulándolo alrededor de lo que ha sido todo el proceso de discusión y aprobación de la reforma del Estatuto.
Y yo creo que va ligada un poco la posición de ustedes con lo de los ex presidentes en lo que está defendiendo ahora.

Pero mire, respecto del Estatuto, y paso enseguida a contestarle otras cosas.
En el Estatuto yo creo que ustedes han tenido una participación importante en todo el proceso de concreción del mismo, y me atrevería casi a decir que ustedes estarán de acuerdo entre un 90 y un 95% del mismo.
Ha habido cosas en las que, bueno, por la mera lógica de los hechos, todo el mundo no puede estar contento con un determinado texto.
Y ustedes, en el uso de su libertad, no lo han votado.
Pero, fundamentalmente, hay partes de ese Estatuto que ustedes han tenido muchísimo que ver, mucho, y lo sabe.
Y yo creo que se lo hemos reconocido aquí y se lo seguiremos reconociendo.

Pero mire, usted hablaba de que harían aportaciones a la ley.
Yo creo que mi grupo está en disposición de avanzarle ya que algunas de esas enmiendas que usted avanza, posiblemente, si tienen contenido, van a ser también incorporadas, o defendidas o recogidas por este grupo, como muestra precisamente de esa disposición, de ese diálogo que usted reclamaba.

Pero, claro, me ha parecido entenderle que.
.
.
ha tenido un lapsus cuando ha dicho: "No han contado con nosotros para esta ley".
Y a continuación, ha dicho usted: "Aunque seguramente hubiéramos dicho que no, porque no nos gusta".
Claro, ahí hay una cierta contradicción entre los términos, pedir participación, cuando ya se está partiendo de la premisa de que tal cual está planteada la reforma de la ley, ustedes tendrían que decir que no.
Y, fundamentalmente, porque usted ha hablado ahí de bipartidismo, ha hablado también del consenso.
Me parece que hay una cuestión que ha dicho usted que, como mínimo, yo entiendo que podía ser interesante esa especie de examen previo ­que usted dice­ para los candidatos o los elegidos.
A mí, en principio, no me parece que fuera una cuestión rechazable, así de entrada.

Pero vamos a entrar ya directamente en lo que yo creo que a ustedes les impide votar favorablemente esta proposición de ley, que es la cuestión de los ex presidentes, señor Oltra.
Pero, claro, aunque usted un poco se cubre la intervención diciendo que no es objeto de este debate, que no lo es, porque la cuestión de la inclusión de los ex presidentes en el consejo, por decirlo de alguna forma, es cosa juzgada ­ya evidentemente se votó en su día, cuando se votó la ley, la ley del estatuto de ex presidentes­, usted, porque le interesa, porque le conviene o porque lo cree necesario, lo trae nuevamente a este debate.

Mire usted, la figura de los ex presidentes yo creo que está recogida en gran parte de los consejos consultivos que hay en todo el Estado.
Es verdad que con características y requisitos quizá diferentes, unos con más duración en el tiempo, otros retribuidos, otros sin retribuir.
.
.
Bueno, concretamente hay algunos sitios donde incluso en alguna ocasión ­y perdóneme que se lo diga, porque repasando el otro día las intervenciones veía que se molestaba un poco, pero no hay ánimo de molestia­ su grupo ha votado concretamente que estén los ex presidentes y que estén retribuidos.
En alguna comunidad autónoma.
Lo hizo.
Bien es verdad que yo he de decirle que usted contraatacó diciendo que ese señor, así como.
.
.
.
que no representaba.
.
.
o que tenía ya un cierto trayecto político hecho.
Pero, claro, ya le digo yo desde aquí que ese señor respondería a las instrucciones, se reuniría con la dirección federal de Izquierda Unida en esa comunidad y atendería sus peticiones.
Lo digo porque hasta en una comunidad concreta, ustedes, o quien representaba a su grupo en ese momento, votaban a favor.

En cualquier caso, señor Oltra, la figura de los ex presidentes, podremos estar de acuerdo o no en que a lo mejor hubiera que haberle encontrado un encaje anterior o distinto del que tiene, pero nadie podrá negar la importancia que puede tener la presencia y la pertenencia de ex presidentes en un consejo consultivo como una forma de equilibrar la parte jurídica, como una forma de aportar el conocimiento de la sociedad, como una forma de entender una función social de una persona que ha tenido la alta magistratura de una comunidad, que ha tenido contactos y que ha tenido problemas y que ha aportado soluciones en temas sindicales, económicos, sociales y culturales, y que, desde luego, tiene una experiencia que difícilmente sería descartable en su participación como consejero nato en el consejo.

Desde esa perspectiva, señor Oltra, mi grupo entiende que, por una parte, era un tema ya sancionado por estas Cortes el estatuto de ex presidentes; y por otra, creemos que su inclusión da un plus de conocimiento social y de equilibrio de alguna forma se puede decir casi corrector de la cuestión única y exclusivamente jurídica y que, por lo tanto, aporta y garantiza una mayor presencia de la sociedad real alejada del mundo jurídico.

Nada más y muchas gracias.

 

**El senyor president:**

 

Muchas gracias, señor Camarasa.

Para el turno de contrarréplica, tiene la palabra el señor Oltra.

 

**El senyor Oltra i Soler:**

 

Gràcies, senyor president.

Bé.
Contestant per parts.
El Grup Parlamentari d'Esquerra Unida es va autoexcloure de la Comissió de reforma de l'Estatut després d'un treball jo crec que important, com d'alguna manera s'ha reconegut pels dos grups, a l'hora d'aportar determinades iniciatives que hui figuren en el text del nou Estatut i que jo crec que són positives.

Però, clar, arribà un moment en què es veia clarament que ahí les propostes nostres no solament no podien avançar més, perquè havien arribat jo crec que al límit d'allò que als altres dos grups els estava permés acceptar.
Inclús algunes propostes de vostés i de vostés havien hagut de negociar-se a la baixa sobre les primeres, davant de pressions, telefonades, etcètera, etcètera, per part d'altra gent.

Per tant, s'arriba a una situació en què no solament està passant això, sinó que estan havent reunions paral·leles bipartidistes, amb marginació del nostre representant.
I això és públic i notori, perquè estan inclus les fotografies en la premsa dels ponents dels grups parlamentaris Popular i Socialista reunint-se a banda del nostre.

Per tant, s'arriba a una situació en què o un és masoquista i continua ahí fins el final o ha de prendre una decisió en pro de la dignitat d'ell i del seu grup parlamentari.
Bé, continuen vostés, perquè a mi ja m'han convençut que el que jo estic defenent no van a aprovar-lo, està bloquejat.
I, a més, vostés ja tenen el pacte signat, o remés des de Madrid o el que siga, però ja està pràcticament fet.
I ahí s'arriba a eixa situació.

Jo no sé el percentatge, no crec que siga eixe percentatge que s'ha dit abans, però, evidentment, en els temes importants que l'Estatut necessitava introduir millores, la veritat és que el percentatge no sé si arribarà, quant a encerts, als dos dígits, no sé si arribarà als dos dígits.
Perquè la resta de temes importants han quedat igual o pitjor, igual o pitjor.
Per això, valia la pena haver-se esperat un poquet, que a voltes les presses són males conselleres.
I en este cas jo crec que està absolutament confirmat.

Després se'ns diu: "És que, clar, el que no pot ser és que es demane participació quan ja s'està anunciant.
.
.
" Mire, nosaltres no som endevins.
Si ho fórem, segurament les coses serien d'una altra manera.
Jo, quan demane participació al Grup Popular i Socialista, és que perquè hi ha voluntat de reformar una llei, però jo no conec els termes en què vostés volen reformar eixa llei.
Una volta que els he conegut, i això ha sigut a posteriori, sí que he de dir-los que no m'agrada.
Però sí que m'haguera agradat participar en eixa reunió prèvia on es diu fins on anem a arribar per a modificar la llei.
Això no s'ha produït.
I jo deia: si eixe és el sistema que van a utilitzar en la resta de lleis, diga-ho, perquè això no és ni consens ni participació.
Això és més submissió o al *trágala*, que també és democràtic.
Però, bé, nosaltres ahí no anem a estar.

Després es deia el tema dels ex presidents.
Home!
, eixe tema podia no haver figurat en la reforma del projecte.
Inclús vostés jo crec que d'alguna manera no han sigut el suficientment àgils per a evitar que això figurara.
Estava en la llei, però ara podríem haver votat una reforma en la qual això no figurara i que nosaltres no votaríem.
Per tant, votaríem eixa reforma, però no votaríem allò altre.
De la manera que vostés ho han fet, no sé si deliberadament o no, ens obliguen a nosaltres *(el senyor president colpeja amb la maceta)* a posicionar-nos davant eixe tema de nou.

Per tant, no és una cosa jutjada, no és una cosa.
.
.
És una cosa que ve des d'aleshores, però que torna a ressuscitar ara perquè figura en el text.
Perquè en el text, si vostés s'hagueren limitat a posar les modificacions dels articles, el que es modifica, que això en altres ocasions es fa.
.
.
Això no figura, no figura.
Està, però no es vota hui, però no es vota hui.
*(Remors)* Sí, però no és el mateix, no és el mateix.
Però que vostés ho han fet aixina?
No passa res.
Nosaltres, lògicament, no podem recolzar una cosa que en el seu dia no solament va ser cavall de batalla nostre en solitari, és que jo recorde.
.
.
crec que va ser l'últim Ple, l'últim o penúltim Ple de la legislatura passada, en el qual.
.
.
Bé, cal recordar una sèrie de coses, d'il·lusions que ens féiem uns quants, de dir que si se produïen en el 2005 determinades circumstàncies electorals, que nosaltres ­i ho vaig dir jo ahí en eixa trona­ condicionaríem qualsevol pacte a una sèrie de canvis, i entre ells entrava la supressió d'açò, i que això es va vore molt bé.
O siga, la defensa que ha fet vosté ara, que, bé, l'ha feta.
.
.
escolte, ha complit el guió estupendament.
Però eixa defensa, que en aquells moments podia plantejar unes expectatives electorals, que després van ser un desastre, no tenia tanta importància.
Inclús no era.
.
.
no era ni convenient inclús que figuraren ahí.
Perquè, bé, tots coneixem també el *percal* i per què es va fer la llei i este tipus de coses.
I això no era tan important.
I jo torne a dir-ho i torne a fer la mateixa qüestió.

Segurament ens tocarà vore com s'aprova aquesta llei, però continuem condicionant, continuem condicionant que això és un mal *arreglo*, i dic *arreglo* en el pitjor sentit de la paraula.
I que és cert que figuren en altres institucions i en altres comunitats autònomes, inclosa la de Castella-la Manxa, votada pel senyor aquell, que ja estava en negociacions amb el Partit Socialista i que hui en dia continua sent un càrrec.
Aquell sí que tenia visió de futur i aquell sí que era un endeví.
O siga, que aquell diu: "Jo vaig a fer tot açò, perquè, a més, m'han garantit.
.
.
" I estan complint vostés amb això, cal reconéixer-ho, estan complint, i el tenen ahí com a conseller.
Ara ha canviat una altra cosa, però, bé, continua de conseller en la junta de Castella-la Manxa.

Per tant, això és canviable.
Per tant, és perfectible, és millorable.
Hi ha comunitats autònomes de tot tipus, on no està, on no està eixa figura, on està eixa figura per la meitat de temps que han exercit el càrrec, on està que no se cobra, on està.
.
.
hi ha una multitud, una multitud de variants increïbles.
Nosaltres tenim la pitjor, la més llarga en el temps, la de millors condicions.
.
.
.
I, per tant, nosaltres considerem que això no és necessari, que contamina ­i dic contamina en el sentit més suau de la paraula­, contamina la llei.
Nosaltres creem que això sobra ahí.
Si no l'hagueren posat, a la millor podríem discutir d'una altra manera.
Però havent posat això, per a nosaltres ens impossibilita eixe tema.
Que podem arribar a un acord i que a la millor netejar eixa *parva*?
Anem a intentar-ho.
Nosaltres anem a fer esmenes en eixe sentit.
Ja vorem eixe diàleg.

Gràcies.

 

**El senyor president:**

 

Muchas gracias, señor Oltra.

Vamos a proceder a la votación.
Comienza la votación.
*(Remors)* Resultado de la votación: 73 votos a favor y 5 abstenciones.

Se levanta la sesión.

*(S'alça la sessió a les 11 hores i 46 minuts)*