Obres%20P%C3%BAbliques%2020220628HTML.html





Comissió d'Obres Públiques, Infraestructures i Transports realitzada el dia 28 de juny de 2022.
Comença la reunió a les 10 hores i 34 minuts.
Presideix la diputada senyora Mercedes Caballero Hueso.
Reunió número 18.

La senyora presidenta:

Buenos días.

Bon dia a tots i totes.

Anem a començar la Comissió d'Obres Públiques, Infraestructures i Transports en el palau de les Corts.

El primer punt de l'ordre del dia és la… Li donaré la paraula al senyor García, que ve en substitució de la senyora Mas, el seu càrrec de secretari.

Senyor García, quan vullga.

(El senyor secretari en funcions passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Gràcies, senyor García.

Bé, els informe que la senyora Martín entrarà telemàticament per un tema de salut, que esperem que estiga prompte recuperada.

El primer punt de l'ordre del dia és la lectura i aprovació, si escau, de l'acta de la reunió anterior.
Com veig que ningú alça la mà per a demanar la paraula, entenem que l'aprovem per unanimitat.

Compareixença de la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, senyora Rebeca Torró Soler, per a valorar el funcionament del ferrocarril en la Comunitat Valenciana, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular (RE número 51.
925), a la qual s'acumula la sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular per a retre compte de la situació actual del ferrocarril en la Comunitat Valenciana (RE número 55.
069)

La senyora presidenta:

El segon punt de l'ordre del dia és la compareixença de la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, per a valorar el funcionament del ferrocarril en la Comunitat Valenciana, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular.

Senyora consellera, li pregue que vinga a la taula.

Com tots sabem, la senyora consellera té sense temps definit la seua primera intervenció; després, intervindrà el portaveu del grup Popular, que és el grup que ha demanat la compareixença; i, després, tindran cadascuna de les seues senyories tres minuts d'intervenció; en una segona intervenció, la senyora consellera no té límit de temps; i tornem a les preguntes de les senyories; i un tercer torn per a contestar dubtes o preguntes que s'hagen quedat sense contestar, la senyora consellera té un límit de tres minuts.

Els pregue, com sempre, que siguem fidels al temps, ja sabeu que m'agrada molt tocar el timbre.
Anem a començar la comissió amb la compareixença.

Senyora consellera, quan vullga.

El micro, quan vullga.

Moltes gràcies.

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

Molt bé.

S'escolta?
Sí.

Bé, senyora presidenta de la comissió.

Senyores diputades i senyors diputats.

Comparec davant vostés per tal de tractar dos peticions acumulades del Grup Parlamentari Popular.
La primera té a veure amb l'anàlisi respecte a la situació actual del ferrocarril en la Comunitat Valenciana, i, en segon lloc, em referiré a valorar el seu funcionament.

Cal dir que ens trobem davant dos qüestions que han estat objecte de diverses iniciatives parlamentàries al llarg de la legislatura, i respecte a les quals els grups de l'oposició han dedicat bona part de les seues intervencions.
En la meua compareixença davant del ple, per exemple, vaig incidir en allò que feia referència als serveis i infraestructures de competència estatal.

El primer que vull remarcar és que, com vostés saben, la Generalitat, i en concret esta conselleria, no és el ministeri, i, per tant, les qüestions que són de competència estatal mereixen una valoració política basant-me fonamentalment en les dades que han facilitat i són, a més, d'informació pública.
Arribats a aquest punt, una cosa ha de quedar clara: que no tinguem les competències no significa que no ens importe, tot el contrari; l'actitud d'aquesta conselleria és i serà sempre la de lluitar i exigir el millor per a la nostra terra.

Quant als serveis i infraestructures ferroviàries de competència estatal, cal assenyalar, com bé saben, que són gestionades directament pel ministeri, Adif o Renfe.
Per tant, la planificació, gestió i execució no corresponen a la Generalitat; malgrat tot, mostren el nostre compromís i responsabilitat supervisant els avanços en l'execució de les obres i vetlant per la qualitat en la prestació del servei.

Senyories, ho va dir ací en diverses ocasions l'anterior conseller, i ho vaig dir jo en la meua primera compareixença en el Ple de les Corts, la situació dels serveis de rodalies no és la més desitjable per a la Comunitat Valenciana ni tampoc per a la seua ciutadania, però, ens trobem davant una realitat que no afecta només a la Comunitat Valenciana sinó també a altres zones de l'estat espanyol.

La focalització de les inversions durant molts anys en l'alta velocitat va ocasionar que les rodalies quedaren en un segon plànol, tant pel que fa a la renovació i millora d'infraestructures com a la compra de material mòbil o l'augment de personal.
Les inversions que es van fer en rodalies entre 2012 i 2017 van ser insignificants.
La presentació del pla 2017-2025 no va canviar molt les coses, ja que els pressupostos generals de l'estat per a l'any 2018 sols preveien cinquanta milions d'euros per a la Comunitat Valenciana.
Però, a més a més, una vegada presentat el pla, cal subratllar la deixadesa, abandonament i falta de diligència per part de l'anterior govern central.
En tot el període que abasta des del desembre del 2017 a juny de 2018, no se va licitar una sola obra de rodalies o de subministrament de trens; per tant, es posa de manifest que no hi havia una bateria de projectes enllestida.

A esta carència d'inversions i material mòbil generalitzada es va unir la covid-19.
La pandèmia va fer caure la utilització del transport públic a tots els nivells, però, a mesura que anaven alçant-se les restriccions de mobilitat, començà a recuperar-se el servei.
De la mateixa manera, el nou govern central, amb la intencionalitat de donar un transcendent impuls en aquest àmbit, va licitar i adjudicar en març de 2021, amb una inversió de més de dos mil cinc-cents milions d'euros, el subministrament de dos-cents onze trens de rodalies i mitja distància.
Al febrer de 2022, Renfe va publicar una oferta d'ocupació per a sis-cents maquinistes a tot Espanya, i a hores d'ara està realitzant els exàmens corresponents.

En tot cas, i com he dit abans, la situació de les rodalies a la Comunitat Valenciana no era ni és l'adient.
Per això, al gener de 2022, el Mitma va plantejar un pla d'acció immediata per al nucli de rodalies de València.

Entre les principals mesures, cal destacar la reducció de cancel·lacions i el seguiment de la puntualitat i les incidències; millora progressiva de les freqüències; millora de la informació en estacions, ràdios i xarxes socials; bonificació temporal de tarifes; a més, es va constituir una comissió amb participació de la Generalitat, que es reunix totes les setmanes, i fem un seguiment conjuntament de l'evolució del servei i dels aspectes que pensem que poden contribuir a millorar paulatinament la prestació del servei.
El pla està donant els seus fruits, tot i que sempre ens agradaria que foren més ràpids.

Hui en dia, hi ha un 64 % menys de trens cancel·lats que fa un any, dades comparades entre gener i maig de 2021 i 2022.
Açò no vol dir que estem satisfets ni molt menys, que siga suficient.
La puntualitat ha anat millorant de manera que en la setmana del 6 al 12 de juny va ser del 93,7 %; de fet, és la quarta setmana seguida on els percentatges de puntualitat estan per damunt dels 90 %.
També han anat recuperant-se el nombre de circulacions respecte a la prepandèmia i Renfe s'ha compromés a recuperar el nombre de circulacions que havien abans de la covid-19 a finals d'este mes.
Per descomptat que les reunions setmanals de Centinela Rodalies van a continuar i seguirem demanant comptes de les incidències que es produïsquen i fent propostes perquè cada dia el servei vaja avançant cap al nivell que mereixem els valencians i valencianes.

Pel que fa mitja distància, també van recuperant-se les freqüències de circulació prèvies a la pandèmia.
Per exemple, en el trajecte Castelló-Vinaròs, a juny, estem parlant de vint-i-dos circulacions, de manera que sols quedaran dos per a arribar a les previsions inicialment al desembre de 2017.
Vull remarcar que aquest servei no es va posar en marxa fins a novembre de 2018 amb el nou govern central.

D'altra banda, en la línia de Xàtiva a Alcoi, estan en redacció molt d'avançada els projectes de renovació de la infraestructura en els trams Xàtiva-Ontinyent i Ontinyent Alcoi, on Adif ha anunciat que va a fer una inversió de 150 milions d'euros.

També hem de parlar de les constants millores en els últims anys, en la línia Sagunt-Terol-Saragossa, perquè forma part del corredor cantàbric-mediterrani.
Per cert, no cal oblidar que al desembre de 2018 es va incloure esta línia entre Sagunt i Saragossa dintre del mecanisme Connectar Europa, el que li permet rebre fons europeus.

Estes línies i altres formen part de les obligacions de servei públic que l'últim govern va acordar al desembre de 2017.
Però també cal dir que eixe acord no es va traduir en la signatura del corresponent conveni entre el ministeri i Renfe fins al desembre de 2018, amb el nou govern central, un contracte amb deu anys de vigència que es pot prorrogar altres cinc anys.
Com qualsevol contracte, ha de tindre una vigència per a veure com evolucionen les dades.

La rellevància d'aquesta infraestructura del corredor mediterrani, del que anem a parlar ara, tant per a la Comunitat Valenciana com per a la resta d'Espanya, és incontestable.
El corredor és més que un tren, és una recomposició del poder territorial a l'estat, equilibra la centralització de recursos i infraestructures i un mapa radial que descentralitza el quilòmetre zero de la Porta del Sol de Madrid.
També ací és clarificador fer un poc d'història.

Cal recordar que aquest corredor forma part de la xarxa transeuropea de transport, TEN-T, arran del canvi que va proposar al setembre de 2011 el Govern d'Espanya respecte a la xarxa aprovada per la comissió en 2004, a proposta del govern central, on el va deixar fora.

En segon lloc, cal dir que la ministra Ana Pastor va plantejar, en compte de fer una nova plataforma específica d'alta velocitat, aprofitar la plataforma existent i posar un tercer fil d'ample estàndard, així s'estalviaria temps i inversió.
A més a més, la ministra es va comprometre que la connexió en ample estàndard des del nord arribaria a Castelló en 2015 i a València i Alacant en 2016, compromisos que, com saben, no es van complir.

També deia l'anterior govern central que el corredor mediterrani estaria acabat en 2019, cosa que era senzillament impossible perquè ni estava finalitzada la variant de Vandellòs, ni estava licitat el canvi d'ample entre Vandellòs i Castelló, ni es preveia la finalització de la nova via amb ample ibèric entre Xàtiva i La Encina, o la licitació del canvi d'ample entre estes dos poblacions.

Ara bé, des de juny de 2018, sí s'han aconseguit diverses fites: s'ha acabat el túnel de Martorell; s'ha posat en servei, al gener de 2020, la variant de Vandellòs, amb una inversió al voltant dels set-cents milions d'euros; s'ha permés acurtar el temps de viatge a Barcelona en una mitja hora; ha arribat, com saben, l'AVE a Elx i Oriola; en estat d'execució tenim el túnel de Castellbisbal i el tercer fil entre Castellbisbal i Villaseca; la implantació de l'ample estàndard entre Vandellòs i Castelló, des d'este mes de juny; la implantació del tercer fil en la segona via en el tram València-Castelló; el nou accés ferroviari sud al port de Sagunt; el tercer fil i l'electrificació necessària entre Font de Sant Lluís i Almussafes; la nova línia amb ample ibèric entre Xàtiva i La Encina, imprescindible per a poder passar la doble via actual a ample estàndard, per cert, en aquest cas ja s'ha autoritzat la licitació del canvi d'ample estàndard i l'electrificació corresponent entre Xàtiva i La Encina; a banda, també, destacar en tramitació el tram Oriola-Murcia; i també s'han redactat els estudis informatius de la nova plataforma València-Castelló i del túnel passant de València.

Per tant, en els últims quatre anys s'han donat -i s'estan donant- passes reals i efectives perquè el corredor ferroviari mediterrani siga una realitat, per fi, a curt termini.
Per tant, en els últims quatre anys s'han donat -i s'estan donant- passes reals, com vos deia, el corredor ferroviari, i clar que ens agradaria que les obres anaren més ràpides, també que s'invertira més, però estem en el bon camí i no podem obviar que al març del 2020 ens aturàrem per la pandèmia.

En definitiva, i a partir de tot el que hem dit, podem assenyalar com a valoració que els serveis ferroviaris que depenen de l'estat avancen.
És clar que el seu ritme hauria de ser més ràpid, s'han de millorar sobretot les rodalies perquè els valencians i valencianes ens mereixem uns serveis a l'altura.

Respecte a la competència de la Generalitat, vaig a abordar a continuació la situació actual dels serveis i les infraestructures ferroviàries de la Generalitat a la Comunitat Valenciana, és a dir, aquells ferrocarrils i tramvies on la competència de la Generalitat és directa sobre la planificació, execució i gestió, mitjançant Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana, i a través de les explotacions de Metrovalència i del Tram d'Alacant.

Pel que fa a Metrovalència, ens estem acostant als nivells d'ocupació d'abans de la covid; al maig de 2022 hem tornat a unes xifres pròximes a les del 2019 quant a la utilització del servei.
Acabem de posar en marxa la nova línia 10, com bé saben, entre el carrer d'Alacant i Nazaret, afegint cinc quilòmetres més a la xarxa, d'esta manera hem culminat una actuació que ha estat finançada en l'última fase amb fons Feder, una línia que va quedar paralitzada al 2011 per l'anterior govern i que el Botànic va reprendre en 2018.
Estem, a més, donant passes importants per a ampliar la xarxa, demostrant d'aquesta manera el ferm compromís que té la Generalitat en potenciar el transport ferroviari.
Per posar sols dos exemples, tenim en redacció els estudis i projectes de tres línies de tramvia, l'ampliació precisament de la línia 10, entre Natzaret i el Grau, la nova línia 11, entre l'L10 i el port de València, i la nova línia 12, entre Germans Maristes i la nova Fe.

Acabem de licitar l'estudi informatiu d'un nou túnel entre les estacions d'Alameda i Bailén per tal de donar solució al col·lapse que pateixen les línies actuals.
La intenció és poder ampliar les freqüències, millorar la circulació i la capacitat de transport de la xarxa.

Tot açò a més dels projectes que tenim en redacció per a nous punts d'encreuament i de duplicació de vies en diversos trams de la línia 3 i també de la línia 2 de Metrovalencia.

Però el transport públic no sols s'impulsa amb noves línies, sinó també rebaixant els preus dels bitllets, augmentant els models de transport implicats, millorant la intermodalitat o simplificant les zones tarifàries.
Eixa és la filosofia de la targeta Suma que vam posar en marxa a finals de gener, amb un únic bitllet es pot viatjar en Metrovalencia, Metrobus, EMT i rodalies.
Les zones es redueixen de 4 a 2, amb una baixada de preus d'entre l'11 % i el 50 %, segons els diferents títols de transport.

Es fomenta la intermodalitat amb transbordament gratuït durant 90 minuts en una zona i 100 minuts en dos zones.
La targeta està donant bons resultats i demostra que és una bona iniciativa.
A hores d'ara, una de cada dos persones que viatja en transport públic dintre d'aquestes àrees ho fa amb la targeta suma.
Per tant, anem a seguir treballant per a ampliar-ne l'ús al conjunt del nucli de rodalies.

Com saben, portem treballant des de fa uns mesos en una proposta per a enllaçar i connectar Dénia amb Gandia.
Aquesta línia tindrà parada, entre d'altres, també a la localitat d'Oliva, i entre deu o dotze parades comptarà.

S'està preparant l'expedient de contractació dels estudis de planejament representant una fita importantíssim per a enllaçar dos comarques centrals, la Marina i la Safor, que a més són destinacions turístiques amb una especial rellevància econòmica i social.

Per últim, sembla que no estem fent massa mal les coses, si atenem als resultats en les enquestes sobre el grau de satisfacció de les persones usuàries.
L'última enquesta de Metrovalencia, amb més de 3.
000 entrevistes, dóna resultats com els següents:

Servei global del transport, 7,84 punts sobre 10.
El 90,2 % valora el servei positivament, el 7 %, per cent valora el servei com a regular i sols el 2,8 % considera que el servei és roín, prou roín o molt roín.

Dels 19 factors valorats per les persones viatgeres: 15 supera la qualificació de 7 punts i cap dels altres 4 estan per baix de 5 punts.

Respecte al tram d'Alacant m'agradaria assenyalar i fer les següents consideracions:

Entre les actuacions més importants que estaven realitzant-se.
Trobem la línia 9 entre Benidorm i Dénia, que es financia amb fons React i que esperem posar en marxa al més prompte possible.
Les obres estan executant-se en diverses fases, amb una inversió global al voltant de 150 milions d'euros.
La connexió en túnel entre les estacions de Luceros i Alacant intermodal ja disposa del projecte bàsic amb una inversió d'uns cent milions d'euros i l'hem lliurat a la societat Avant, Adif i a l'ajuntament perquè facen les seues aportacions.
Si tot va bé, la intenció és aprovar el projecte a finals d'any per poder licitar-lo i iniciar les obres a 2023.
Aquest projecte no sols ha de permetre la intermodalitat entre la xarxa de trens autonòmics del Tram FGV i la xarxa de rodalies d'Alacant i Múrcia, sinó que, a més, ha de servir per fer possible el creixement planificat del Tram en la ciutat i l'àrea metropolitana.

Assenyalar també que tenim en informació pública l'estudi informatiu de l'ampliació del Tram fins a Sant Joan d'Alacant i, a més, acabem de licitar la redacció de l'estudi informatiu dels projectes de continuació fins a Mutxamel.
Aquestes són actuacions d'especial importància, sobretot donada l'alta mobilitat que se produïx cap a la ciutat d'Alacant des de poblacions veïnes.
Així, doncs, cal tenir en compte que sols el 15 % dels desplaçaments s'hi realitzen en transport públic.

També ací acabem de posar en marxa una simplificació zonal de 6 zones a 3 i unes rebaixa en el preu que pot arribar fins al 50 %.

Anem a veure l'impacte d'esta mesura, que esperem siga molt positiu, a hores d'ara estem treballant amb ajuntaments i operadors de transport interurbans per a ampliar la zona, tant de transport a Alacant Metropolità.

Les dades en el tram d'Alacant, a partir de l'última enquesta, amb 1.
500 entrevistes, té resultats com el següent:

Servei global del transport, 8,6 punts sobre 10.
El 96 % valora el servei positivament, el 23,4 % valora el servei com regular i sols el 0,6 considera que el servei és roín, prou roín o molt roín.

Dels 19 factors valorats per les persones viatgeres, 15 superen la qualificació de 8 punts i cap dels altres 4 estan per baix dels 7 punts.

En definitiva, entenem que els serveis ferroviaris dependents de la Generalitat estan en general en el camí correcte.
No obstant, encara continuem treballant per a millorar-lo i aconseguir un servei a l'altura del que mereixem.

També a la província de Castelló, s'aposta per una mobilitat més verda i sostenible.
Per tot això, aquesta conselleria substituirà els vehicles dièsel actuals per quatre autobusos elèctrics.
Actualment s'hi treballa en la redacció dels corresponents plecs amb l'objectiu que se licite abans de finals d'any.

Respecte l'estació intermodal de Sagunt, dir-los que aquesta inversió resulta d'especial transcendència, s'ha d'adequar i disposar de les infraestructures necessàries de cara a la implantació de la planta de bateries de Volkswagen.
Hem de començar a treballar i dotar de bones ferramentes tot el parc industrial, aprofitant les sinergies positives que s'hi van a generar també per a la resta d'empreses.
A hores d'ara s'estan redactant els plecs per licitar l'estudi i el projecte constructiu.

Per últim, cal esmentar les mesures anunciades pel Govern d'Espanya en matèria de transport.
Aquestes van en la mateixa línia de les que porta mesos desenvolupant el Botànic, ajudar les famílies valencianes a fer front a la inflació.

Des de la Generalitat ja hem impulsat actuacions com la gratuïtat del transport públic dels diumenges, que han fet que augmenten fins a un 50 % el nombre d'usuaris.
A més, des de Ferrocarrils de la Generalitat hem baixat els preus dels viatgers fins un 50 % en els darrers mesos.
Així, doncs, aquestes noves ajudes dutes a terme des del govern central són una bona notícia per als valencians i les valencianes van a permetre'ns aprofundir en les rebaixes de transport públic que ja hem començat a impulsar.
Açò va a incidir directament en les butxaques de tots nosaltres a partir de setembre, permetent rebaixar un 50 % els transports de titularitat estatal i finançar a més un descompte de fins un 30 % des de les comunitats autònomes.
Tot això esdevé un clar exemple del compromís amb la ciutadania en uns moments econòmicament complexos, apostant per la mobilitat sostenible i la lluita contra el canvi climàtic.

Moltes gràcies i a la vostra disposició.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyora consellera.

Anem a passar ara a la intervenció del grup que ha sol·licitat la compareixença.
Senyor Barrachina, cuando quiera.

El senyor Barrachina Ros:

Muchas gracias, señora presidenta.

Y, bueno, desearle un feliz restablecimiento a la señora Martín, que nos sigue desde su casa.

Y darle la bienvenida a la consellera.
Yo celebro, el Grupo Popular, que ella entienda que Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana está en el buen camino, que solo puede ser el camino que heredaron del Partido Popular, porque en siete años han concluido terminando el 20 % de la única línea que han puesto en marcha, la línea 10, rebautizada y recortada respecto al propósito inicial, pero enormemente publicitada.
Y también celebro que las encuestas, que imagino que han encargado ustedes, les dicen que ustedes lo hacen muy bien.
Si necesitase un organismo independiente, hay uno que tenemos, que pagamos los españoles, que es el CIS, lo digo porque si no les sale muy bien la encuesta que ustedes encargan sobre su propia gestión, sobre el transporte de ferrocarril, pueden recurrir al señor Tezanos, que es, como todo el mundo sabe, un organismo independiente el del Centro de Investigaciones Sociológicas.

Y si me permite, y aterrizando, usted ha afirmado que la situación no es la más deseable; no, la situación es catastrófica.
Mire, a los problemas históricos del ferrocarril, se añade una incapacidad de gestión manifiesta, es decir, los problemas que han tenido los valencianos, ojo, solo los valencianos, no el conjunto nacional, las incidencias en Valencia, los retrasos y los recortes multiplicaban por cuatro el núcleo de cercanías de Madrid que nos duplica en actividad, multiplicaban por cuatro.
Por lo tanto, es un problema nuestro, de cercanías en la Comunidad Valenciana, que se alarga hasta hoy.
Y ese problema en cercanías tiene una cuestión de falta de gestión absoluta de lo diario.
No había maquinistas, no había maquinistas, llegaron a haber 500 maquinistas menos, porque, como denunciaba SEMAF, el sindicato de los maquinistas, el anterior ministro, el señor Ábalos, se marchó sin haber sacado una sola plaza de maquinistas, ni de mecánicos, ni de interventores, y estaba todo, incluido los pasajeros, pero no había maquinistas, uno, dos.
¡Oiga!
Seis meses con retrasos por el robo de cable en Roca, Cúper y en Massalfassar.
Pero es volvieron, es que el mantenimiento en seguridad es indispensable.
Es que esos trenes que llegan tarde todos los días, ahora provocan incendios.
La comarca mía, la del Palancia, entre Sagunto y Caudiel, es un foco de incendios porque nadie se preocupa de la zona de mantenimiento del tren, que es responsabilidad exclusiva del Estado toda la zona de afección mantenerla limpia.
Es que provocan incendios, es que les roban, y dijeron, no, es algo extraordinario.
No, no, con el PSOE lo extraordinario se convierte en habitual.
Y ya nos han vuelto a robar el cable, 3 millones de euros del cable y seis meses de retraso en la línea más frecuentada, que es la C6, como conoce, y la C5, entre Valencia y Castellón.
Ni se pusieron los maquinistas, ni se mantienen las líneas, ni se reponen las plantillas, y ahora además provocan incendios.
Sale el señor Puig diciendo que va a exigir responsabilidades a Renfe y Adif.
Oiga, que Renfe y Adif es PSOE.
El PSOE no se preocupó de las empresas públicas, las ocupó, como está haciendo y ha hecho con Renfe y con Adif, como va a hacer ahora con el instituto, con el INE, con el CIS, con la Fiscalía o con los jueces.

Ocupado, sí; preocuparse, no.
¿Y por qué no se preocupan?
Oiga, no lo digo yo.
Nombraron, en Boletín Oficial del Estado, coordinador de cercanías para la Comunidad Valenciana, y al año sale el coordinador y dice: no es verdad, yo no coordinó nada.
Y tenía razón, nunca coordinó nada.
Por eso llegaron a faltar 150 trenes al día respecto a los que había del Partido Popular.
Y a usted le parecerá que la situación no es deseable.
No, no, no es que no sea deseable, es que es catastrófica la gestión diaria, el día a día, en nuestros trenes y en nuestros ferrocarriles.
Oiga, es que el consejo de administración de Renfe sirvió para colocar a Koldo García, que era el que llevaba la bolsa del dinero líquido cuando el ministro se marchaba de vacaciones.
Ocupar empresas públicas, sí, preocuparse por los ferrocarriles, no.

Y me permitirá que le haga un par de preguntas.
Mire, la semana pasada 139 millones de euros de la línea que resultaba y que resulta indispensable para nosotros, que estaba licitada, que estaba adjudicada, el famoso tren de la costa, bueno, pues se paralizó.
Mi pregunta es: ¿renuncian al tren de la costa o cuál es la situación?
Porque llevamos tres años, algo más, en fase de alegaciones.
El corredor mediterráneo es importantísimo y suscribo todo lo que usted dice y nada de lo que ustedes hacen, pero es que no fuimos nosotros, el Partido Popular planeaba en 2019, cuando se produce la moción de censura en 2018, el ministro Ábalos dice que no será en el 2019, que será en el 2020.
La nueva ministra, Raquel Sánchez, la que ha cerrado la línea que estaba en la obligación de servicio público, presupuestada por Rajoy, entre Valencia-Cuenca- Madrid, que deja sin estaciones a parte de Utiel, Camporrobles, etcétera, esa misma ministra dice que el corredor, en lugar de 2020, que decía Ábalos, será 2024.
Oiga, si se lo creen, está bien que lo digan, pero háganlo, que gobiernan aquí, gobiernan allí y gobiernan en todas partes.
Por tanto, quiero una respuesta.

¿Han renunciado a los -concluyo, presidenta- 139 millones de euros del tren de la costa, indispensable, no solo para Gandia, para Xàtiva, sino para la provincia de Valencia y la de Castellón, y además toda la conexión de la línea C1 de cercanías?
¿Han renunciado?
¿Los plazos que se mantienen han vuelto a aplazarlos?
Y la línea -concluyó- que se cerró de media distancia y también la C-3, la de cercanías, van a volver a abrirlas?

Gracias, presidenta.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Barrachina.

Ahora tiene la palabra el señor Salmerón.

Cuando quiera.

El senyor Salmerón Berga:

Buenos días, presidenta.

Gracias.

En primer lugar, agradecer a la señora consellera que usted (inintel·ligible) … presidente de la Autoridad Portuaria de Alicante, como era de esperar, la verdad, no comparece, siempre por motivos de agenda.

Me permito, señora consellera, hablarle hoy, aunque sea un momento, de mi libro, el de siempre desde que se inició la legislatura, que es de la CV-25, en concreto en el tramo que discurre entre -no tiene nada que ver con el tema, pero se lo voy a decir-, entre Marines y Gátova…

La senyora presidenta:

Señor Salmerón…

El senyor Salmerón Berga:

… allí no tenemos ferrocarril…

La senyora presidenta:

Señor Salmerón, un momento.

La comparecencia es por el ferrocarril.
No sé…, no me he enterado muy bien la referencia que ha hecho al punto 3, que no tiene nada que ver la señora consellera con la comparecencia o no del presidente de la autoridad portuaria.
Pero, es más, le insto, por favor, a que hable de su libro, si quiere, pero en el contexto del ferrocarril, por favor.

El senyor Salmerón Berga:

Sí, sí.
Era por hacer una comparación.

La senyora presidenta:

Vale, gracias.

El senyor Salmerón Berga:

Allí no tenemos ferrocarril, pero tampoco una carretera en condiciones.
Entonces, me gustaría saber cuándo van a iniciar las obras.

Y ya, tras esto, bueno, pues, la semana pasada, como la anterior y la anterior, así desde que ustedes gobiernan en Madrid y en la Comunidad Valenciana, se suceden continuos retrasos y cancelaciones en los trenes de cercanías, por ejemplo de la línea Alicante-Murcia o Alicante-Madrid, debido a averías provocadas por el intenso calor, sumado a la antigüedad del material móvil, que cuenta con cerca de cuatro décadas de servicio.
Muchísimos pasajeros que se desplazaban entre las ciudades de Alicante, Elche, Orihuela y Murcia y otras poblaciones intermedias se quedaron tirados.

Y es que la verdad es que cada vez hay menos pasajeros que quieran utilizar este servicio de cercanías, debido a la escasa fiabilidad y las continuas averías.
Muchísimas veces, pues, tienes una reunión en Madrid, a las nueve y media, te retrasas y no llegas.
Por lo que me pregunto qué se ha hecho desde el Consell, ya que, al margen de decir que no tienen ustedes competencias en esto, lo cierto es que ustedes gobiernan en Madrid, es una compañera suya.
Entonces, me gustaría saber qué gestiones han desde el Consell para mejorar esta situación.

Y es que esto sigue.
Escasez, por ejemplo, en frecuencias también a nivel regional Alicante-Villena, pasajeros del corredor del Vinalopó que precisan de más frecuencias y de rehabilitación del apeadero Monóvar-Pinoso para los vecinos de ambos municipios, sobre todo para el primero.
(Inintel·ligible) … 592, unidades 463, mucho más modernas y actuales.
Pues, mi pregunta es si piensan ampliar o sabe si hay intención de ampliar las frecuencias a las que le acabo de hacer referencia.

¿Y qué decir también del proyecto de ampliación de la línea de cercanías desde Gandía hasta Denia?
Ahora parece ser que, en lugar de un tren de cercanías, cambian el proyecto por un tren Tram, con dudas de intermodalidad entre cercanías y líneas de media y larga distancia entre Gandía y el Tram (inintel·ligible) … Alicante en Denia.
Y el tiempo del viaje, ¿qué hacemos con él?
¿Lo vamos a acortar, lo vamos a alargar?

Tenemos ahora, por ejemplo, el proyecto de conexión del ferrocarril con la ciudad de Torrevieja y el litoral de la comarca de la Vega Baja del Segura.
¿Será cercanías, tren o Tram, que lo gestionará Renfe o Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana?
¿Habrá preferencia por unir solo Torrevieja con Orihuela y Murcia o unir Torrevieja y otras localidades intermedias con Elche y aeropuerto El Altet y Alicante?

Y hablamos también, por ejemplo, del traspaso de la infraestructura de la línea Xàtiva-Alcoi de ADIF a Ferrocarrils de la Generalitat y de la gestión de la línea de Renfe a Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana.
Pongo por ejemplo, en Cataluña, la línea de Lleida con La Pobla del Segur, traspasará la gestión de la línea de Renfe a Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya y la infraestructura de ADIF a Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya.
¿Habrá ampliación de dicha infraestructura de Montaverner a Gandía, (inintel·ligible) … Alcoy-Gandía y Xàtiva-Gandía?

Y esto es todo.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Salmerón.

Ahora es el turno del grupo Vox.
Señor Pascual…

No.
Perdón, primero es toda la…, de mayor a menor, pero primero la oposición y, después, los grupos del gobierno.

El senyor Pascual Pérez:

Muchas gracias, señora presidenta.

Señora consejera, muchas gracias por su comparecencia.
Pero debo admitirle que la he encontrado poco beligerante.

Mire, hace 20 días, desde mi grupo parlamentario, cuando compareció usted en el pleno, le solicitamos una estrategia de impulso para que se efectuasen y se llevasen a cabo los diferentes compromisos que el gobierno de Pedro Sánchez tenía en materia de inversión pública en la Comunidad Valenciana.
Y quiero preguntarle, ¿qué ha hecho usted desde entonces?
¿Qué ha hecho usted, para que se dé ese impulso?
Porque hace casi un mes se certificó lo que todos sospechábamos y solo unos pocos, solo la oposición, nos atrevimos a denunciar, que el gobierno socialista no está cumpliendo.
Y no está cumpliendo porque el plan de cercanías de la Comunidad Valenciana preveía una inversión de más de mil trescientos millones, entre los años 2017 a 2025, 1.
386 millones de euros que el gobierno de Pedro Sánchez solo ha ejecutado en un 10 % hasta finales de 2021, por un valor total de 158 millones.

Señora Torró, usted no solamente tiene que gestionar su consejería y la competencia que ustedes tienen.
Ustedes también tienen que defender la movilidad ferroviaria de la Comunidad Valenciana.
Por lo tanto, no sé cómo valorar que usted se escude en inversiones previas al 2017, porque ello pasa por exigirle al presidente Pedro Sánchez y a la ministra de transportes, Raquel Sánchez, que se esfuercen de verdad y que se lleven a cabo las inversiones previstas.
Porque estas inversiones, señora Torró, son sumamente necesarias para el día a día de miles de ciudadanos en esta comunidad.

Esta misma semana nos encontramos la noticia de que Renfe recuperaba siete servicios de cercanías del núcleo de Valencia, concretamente la C-1 y la C-3 de Valencia-Gandía y Valencia-Utiel.
Buena noticia, sin duda, pero estamos hablando de que con esta recuperación de siete servicios de cercanías lo que se alcanza era devolver las dos líneas al mismo número de circulaciones previas a la crisis por el coronavirus.
Es decir, que a 20 de junio de 2020 se recuperaba la normalidad de la línea C-1 y C-3 de forma previa a la pandemia, es decir, casi dos años después.
La línea de cercanías C-2, pues, tres cuartos de lo mismo, ahora, en junio de 2022 es cuando se reestablece la totalidad del servicio a niveles previos a la pandemia.

Pues, la verdad es que, desde mi grupo parlamentario, no pensábamos que cuando el Gobierno de España y el señor Pedro Sánchez hablaba de esa nueva normalidad a lo que verdaderamente se refería es que los servicios de cercanías en la Comunidad Valenciana iban a tardar casi dos años en recuperar los servicios de previos a la pandemia.

Y no me quiero ir más allá.
Estamos hablando de cuestiones donde ustedes estaban…

La senyora presidenta:

Señor Pascual.

El senyor Pascual Pérez:

…gestionando a nivel nacional y a nivel autonómico.

Así que le vuelvo a repetir la pregunta que le he formulado al principio, ¿qué ha hecho usted, desde que está en el cargo, para impulsar de verdad el servicio de cercanías en la Comunidad Valenciana?

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Pascual.

Ahora es el turno del grupo Ciudadanos.

Señor Gracia, cuando quiera.

El senyor Gracia Calandín:

Muchas gracias, presidenta.

Bueno, buenos días, señora Torró.
Bienvenida a la comisión de obras públicas de estes Corts.

Yo la verdad es que, oyendo su primera intervención, no he podido evitar recordar la fotografía esa que le enseñaba mi compañera, el día de su comparecencia, del traspaso de carteras, donde se preguntaba qué es lo que le había metido en esa cartera el señor España.
Ya le digo que, después de tres años de legislatura, en esa cartera, sin duda, entendemos que debería estar esa reivindicación urgente ante el Gobierno de España de la situación en la que se encuentra el transporte por ferrocarril de nuestra comunidad, que usted dice que no es la más deseable, no, no, la situación es preocupante.
Y, efectivamente, son reivindicaciones que no son nuevas en esta cámara, que hemos tratado en comisión, que hemos tratado en pleno, pero no se equivoque, no solo los grupos de la oposición, también los grupos que sustentan al Consell del Botànic y, si no, permítame recordarle el vídeo de los Santos Inocentes, del 28 de diciembre, de sus compañeros de Compromís.

Al final, algo tan sencillo como que hagan algo, que se ocupen, que se preocupen, que gestionen, que planifiquen, que liciten y que ejecuten.
Cercanías, tren de la costa, corredor mediterráneo…, la lista de agravios es larga.
Yo, la última o penúltima, ya no recuerdo, porque pierda la cuenta, es el destierro forzoso de nuestra larga distancia a la estación de Chamartín y la suspensión de la venta de billetes AVE, porque aún no tenían claro ni cuáles ni dónde iban a parar las líneas de trenes.

Yo se lo voy a decir, repasando su comparecencia del 8 de junio, yo suscribo sus palabras de que la movilidad es un derecho de las personas y que debería suponer la apuesta -usted dice «nítida»- por el ferrocarril.
Pero, claro, dígaselo a esos miles de valencianos que siguen viéndose afectados a diario por retrasos y cancelaciones.
Usted nos dice que han bajado un 64 %, pero ¡ojo!
, ¿y el otro 36 %, no es deseable?
No, no.
Es desastroso.

Déjese de eufemismos.
Y a estos, ¿qué pasa, que, con la comisión centinela, a estos no les pasan encuestas, solo les pasan encuestas a los que están muy contentos?
Pásenles encuestas, a ver qué es lo que le dicen, cuántos consideran que es molt roí.

Porque, claro, cuando nuestros trenes deberían ser más competitivos, deberían servir de alternativa a otros medios de transporte, nos encontramos que el servicio ferroviario, en cualquiera de sus distancias -cercanías, media distancia y ahora también la alta velocidad- es cada vez es justo lo contrario, menos competitivo, más deficiente, más retrasos, trayectos más largos, cancelaciones, supresión de líneas… Al final, son muchos los usuarios que se bajan, que nos bajamos del tren.

Así que, como le digo, entre las tareas urgentes, menos autocomplacencia y servilismo al gobierno del señor Sánchez y más reivindicaciones y no lo fíe todo a la comisión centinela.

Señora Torró, la media distancia.
¿Dónde está la obligación de servicio público, con esos casi cien mil usuarios de la línea Utiel-Cuenca?
Hoy nos dice que sí, que la Xàtiva-Alcoy hasta 2028, pero, luego, que ya veremos la evolución de los datos.
¿Va a dejar tirados, a partir del 2028, a sus compañeros de comarca, a los señores de Ontinyent?

Y no se confunda, ya se lo ha hecho saber el Cercle Empresarial de la Marina Alta -y con esto concluyo-.
El tranvía vertebra, pero el tren de la costa conecta.
Lo que dará conexión con el mundo es la media velocidad, el tren de la costa.
Bajo ningún concepto hay que renunciar a esa infraestructura.

Muchas gracias, presidenta.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Gracia.

Ahora es el turno de la portavoz de Unidas Podemos.

Senyora Blanes, quan vullga.

La senyora Blanes León:

Moltes gràcies, presidenta.

I moltíssimes gràcies, senyora Torró, per totes les dades que ens ha donat.
I a mi sí que m'agradaria destacar algunes de les qüestions que ha comentat.

Ha parlat del tema del servei centinela.
A mi em sembla que és una bona ferramenta, almenys per a polsar quina és eixa situació.
Però és cert que en aquest pla centinela, i vosté ho ha dit, es posaven com a fita que a finals de juny estigueren recuperades les freqüències d'abans de pandèmia.
I ho ha mencionat, però és que, clar, el problema el tenim que juny està ahí.
No sé si té més dades de si anem a poder complir o no amb aquest compromís i, si no, doncs, quines són les fites que es posa per tal de recuperar-ho.
I, sobretot, perquè entenem que estar en dades abans de pandèmia creiem que són insuficients, i vosté jo crec que és totalment conscient d'açò, perquè ja teníem un servei que necessitava millores abans de pandèmia i és cert que, amb la pandèmia, s'han incrementat les cancel·lacions en aquest cas, que ara sí que és cert que s'han baixat molt les cancel·lacions i açò sí que dona una estabilitat, almenys al servei, en el sentit que la gent no arriba a les andanes i no sap si va eixir o no el seu tren.
Açò és una bona notícia.

Però, com bé li dic, l'objectiu ha de ser incrementar l'ús del ferrocarril, perquè no s'ha perdut sols per la pandèmia.
Ací duem perdent usuaris des de fa dècades.
I jo crec que ahí és on hem de centrar-nos, de com recuperar eixos usuaris i d'anar més enllà, incrementar-los.
Perquè tots hem fet eixa aposta, una transició ecològica ha de passar, evidentment, per un servei sostenible i el servei sostenible i més vertebrador, totes ho sabem, és el ferrocarril.

Després, s'ha parlat també de tots aquells avanços que s'han anat fent per tal d'incrementar i d'incentivar l'ús del transport públic.
El tema de la intermodalitat i la integració tarifària pense que ha segut fonamental.
A nosaltres també, i així li ho hem comentat, ens preocupa moltíssim i ens agradaria saber quins avanços han hagut en l'àrea metropolitana, tant de Castelló com d'Alacant-Elx, perquè el de València està funcionant, però necessitem ampliar-ho i anar més enllà.

És cert que les zonificacions, per exemple, de la zona del Campello, que també era una reclamació que també els col·lectius locals, com bé sap, porten molt de temps reclamant, finalment ha pogut ser així.
No tenia cap sentit que al mateix municipi del Campello hi hagueren dos tarifes diferents i això jo pense que ha sigut un gran avanç poder-ho solucionar.

Després, ha parlat vosté de sis-cents maquinistes per a tota Espanya.
A mi m'agradaria saber si sap vosté quants són per al País Valencià i quins llocs, quins maquinistes s'incorporaran i molts llocs de treball faltaran per poder incorporar, per saber un poc quina és la previsió que es té de cara a futures convocatòries.

I, després, m'agradaria preguntar-li per una qüestió.
El Consell de Ministres ha aprovat unes ajudes per a abonaments.
Açò tindrà efecte ací, al País Valencià?
Va a aplicar-se?
Ja s'estava aplicant i, per tant, ens hem avançat?
Si pot donar-nos…

I dos qüestions.
El senyor Gracia parlava que els grups que sustenten el Botànic també fem propostes.
Clar que sí.
M'agradaria saber si ha pogut fer alguna gestió, per exemple, per ampliar els espais per a bicicletes en la mitjana distància València-Saragossa, sap que és una demanda, o, per exemple, si han pogut presentar al·legacions en la línia Tarancón-Utiel o l'ampliació de la C-3 fins a Camporrobles.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyora Blanes.

Ara es el torn del grup Compromís.

Senyora Bachero, quan vullga.

La senyora Bachero Traver:

Gràcies, presidenta.

Moltes gràcies, consellera, per la seua compareixença.

La realitat és la que és i hem de reconéixer que el servei de ferrocarrils a la Comunitat Valenciana no està en el seu millor moment.
Per millorar el funcionament del nostre ferrocarril és necessari, en primer lloc, executar les inversions necessàries per a una millora dels horaris i recuperar i reduir els temps d'aquests trajectes, que eren prou millors fa dècades que en l'actualitat, i cobrir totes les places vacants de maquinistes, jubilacions i convocar, per tant, les places necessàries que s'estimen per a garantir un servei òptim.

Mire, l'errada històrica en el ferrocarril espanyol ha sigut, sense cap dubte, la redistribució que s'ha fet el pressupost entre l'AVE i el rodalies, més d'un 70 % per a l'AVE i la resta, per al ferrocarril convencional, repartiment que no correspon amb l'ús de la ciutadania.
Estem parlant que més del 95 % de viatges es fan amb tren convencional, mentre que la utilització de l'AVE és inferior al 5 %.

Aquest desequilibri pressupostari, evidentment, té conseqüències que es traduïxen en retards, supressions de trens, fins i tot en els minuts previs a l'eixida, i a això s'afig la falta de personal, principalment de conducció i manteniment, o el dèficit de vehicles ferroviàries, també dels adaptats a persones amb mobilitat reduïda, que ja, si entrem en aquest tema, tindríem per a una compareixença sencera.

I la conseqüència directa de tot aquest caos ha sigut la caiguda espectacular en el nombre d'usuaris.
Tot açò, evidentment, no passa de hui per a demà, senyora consellera.
És una qüestió l'acumulació de molts anys, com vosté ja coneix i com també el govern central, i que a la nostra comunitat, a més, ha sigut molt més pronunciat perquè se li suma l'infrafinançament, la manca d'inversió en els pressupostos generals de l'estat o la manca d'execució, perquè si pintem en els pressupostos els diners, però després no els executem, està clar que no aplega la inversió.

No ho diem nosaltres només.
Economistes i experts afirmen i consideren que una de les diferències de l'estat espanyol respecte a altres països d'Europa és l'abandó de la xarxa clàssica i la prioritat absoluta de les inversions en la línia d'alta velocitat.

També som conscients del treball que es porta fent des de la seua conselleria reivindicant un servei digne de rodalies i que també vosté ens ha anat relatant, però encara tenim molt a millorar.
Per exemple, senyora consellera, que no torne a passar l'incendi forestal de Caudiel on s'assenyala els trens de mercaderies com a origen del foc i on la Generalitat ja ha demanat responsabilitats i explicacions.

Nosaltres també des de Compromís ho hem portat al Congrés i al Senat, i també voldria saber si té novetats en aquest assumpte.

Mire, nosaltres volem un model de ferrocarril com el de França i Alemanya, on les línies d'interés local han sigut transferides a les regions amb bon manteniment i subvencions per a la seua gestió, mentre que ací a l'estat espanyol se succeïxen els tancaments de línies.
Ho estem veient en eixa Espanya buidada.
Per això reivindiquem la transferència de la gestió del nostre ferrocarril, de les nostres rodalies.
Hem d'apostar pel tren com a mitjà de transport col·lectiu, ecològic, accessible, segur i sostenible per a fer front al repte de l'emergència climàtica i la necessitat de reduir les emissions que provoca l'ús del transport privat.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyora Bachero.

És ara el torn del Grup Socialista.
Senyor Montaner, quan vullga.

El senyor Montaner Berbel:

Gracias, presidenta.

Consellera, bienvenida a la comisión de obras públicas y movilidad.

Es un placer recibirla en esta comisión.
Estamos encantados de poder seguir trabajando los asuntos que afectan a nuestras infraestructuras y movilidad.

Estamos asistiendo a un salto cualitativo y cuantitativo en materia de nuevas formas de desplazamiento que viene propiciado por muchos factores, y usted lo ha expresado muy bien en su intervención, consellera.
Estamos ante nuevos retos que plantea el día a día y el esfuerzo del Consell está encaminado hacia unas políticas de movilidad que están siendo punteras.

Pasando al objeto de la solicitud de esta comparecencia que se hace de forma genérica sobre el ferrocarril, diremos que es notorio ya los efectos que está teniendo en la ciudadanía los grandes esfuerzos que se están haciendo para relanzar la movilidad ferroviaria desde Ferrocarrils de la Generalitat.
Y queremos hablar, consellera, de lo que la oposición no habla, y es del buen funcionamiento que también está teniendo el servicio público de ferrocarril y tranvía autonómico.

Y a los hechos me remito.
Metrovalencia, línea 10, inaugurada después del abandono al que la sometió el Partido Popular durante 15 años; línea 11, en proyecto; línea 12, en proyecto; también el desdoblamiento del túnel estaciones Bailén-Alameda, 400 millones para poder ampliar frecuencias y futuros servicios que conectarán toda el área metropolitana.

El Tram Alicante, nueva línea 5 y la línea 9 se está modernizando toda con una inversión de más de ciento cincuenta millones de euros.
También los proyectos de las prolongaciones del tranvía a Sant Joan y Mutxamel y el reciente anuncio del tranvía para unir la Safor y la Marina sin renunciar al proyecto del tren de la costa.

Además, tenemos que resaltar, como usted bien ha dicho, los beneficios directos con los usuarios, con el impacto y el éxito de la tarjeta Suma y la ampliación que usted ha anunciado, consellera, como también la reducción de los precios hasta el 50 % para el Tram de Alicante.

Respecto a las competencias del estado como son las cercanías y la alta velocidad, queremos decir que ya se están recuperando la práctica totalidad de las frecuencias de antes de la pandemia.

El plan Centinela, que vino en enero de este año la ministra a presentar junto al president, está consiguiendo sus objetivos de reducir las cancelaciones, de mejorar la puntualidad, de informar con más precisión a los usuarios.
Son hechos concretos.

La semana pasada supimos que Renfe restablecía siete servicios del núcleo de Valencia, de la C1 y C3.
Por otro lado, también recientemente se ha restablecido el tráfico ferroviario en el tramo Puzol-Alboraya de la línea C6.

Por ir acabando, es incomprensible que todavía se esté tratando de desgastar con esta situación desde la oposición cuando fue el Partido Popular los que dejaron un déficit crónico de la red ferroviaria durante décadas con graves problemas estructurales sin contratar ningún maquinista nuevo y sin, por supuesto, licitar ni una sola obra del plan de cercanías, que ahora tanto les molesta, que sí lo esté ejecutando un gobierno socialista.

La senyora presidenta:

Señor Montaner.

El senyor Montaner Berbel:

Por tanto, consellera, adelante con su gestión y sus responsabilidades al frente de su departamento para ir mejorando la movilidad de la ciudadanía.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Montaner.

Ahora es el turno de nuevo para la señora consellera.

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

Gràcies, senyora presidenta.

Vaig a tractar de contestar-vos en conjunt, perquè han sigut diverses qüestions les que ho plantejat de la mateixa manera i vos heu centrat quasi tots en rodalies, com sabeu, una competència estatal, però que no tinc problema de nou a entrar a parlar.

La veritat és que cal dir-ho, i ho hem repetit ja en moltes ocasions, però quan arriba este govern ens trobem amb el que ens trobem, no sols este, sinó el Govern d'Espanya també, quan arriba es troba amb el que es troba, i el Partit Popular li agrada agafar molt la bandera de les rodalies actualment.

Però, senyor Barrachina, entre 2011 i 2018 no van comprar ni un sol tren per a rodalia o per a mitjà d'instància.
Li ho vaig dir ja en la meua intervenció a les Corts, en la meua primera.
Entre desembre de 2017 i maig de 2018, el PP no va licitar cap actuació del pla de rodalia.
No es va constituir la comissió, cap.
La Generalitat Valenciana no feia cap seguiment de les rodalies.
Sembla que la bandera de les rodalies la va fer ara quan estan a l'oposició.

Estem donant passos per a revertir aquesta situació, treballant junt al ministeri i Adif amb el compromís d'ajudar els valencians i valencianes.
S'han constituït reunions, com saben periòdiques, amb l'objectiu de recuperar el nivell de freqüències que teníem abans de la pandèmia, i els he de dir que el 94 %…, senyora companya de Podemos, hem recuperat el 94 % de les cancel·lacions, el 94 %.

A banda, en març de 2021, es va adjudicar el subministrament de 211 trens de rodalies, amb una inversió de 2.
500 milions d'euros, que abans no es feia, fins que va arribar el govern de Pedro Sánchez.

En febrer de 2022, Renfe va convocar una oferta pública d'ocupació de 600 maquinistes i 375 operaris comercials.
Em pregunten a mi quins són i amb quins llocs van.
El he dit, nosaltres no som els competents, i menys per a organitzar-li a l'estat com ha de distribuir els maquinistes.
Però han de tindre clar que, efectivament, ja hi ha una predisposició de contractar eixos 600 maquinistes, perquè abans el Partit Popular no ho feia.

S'han obert les converses per a parlar també, i abans també alguna diputada ho ha dit, la transferència en la gestió.
Òbviament, la transferència de la gestió la voldrem també junt al finançament i en les millors condicions possibles.
Ho hem dit sempre.

Heu parlat alguns de l'incendi de Caudiel.
Es veu que es vau quedar en la primera pantalla, en la que al principi hi havia algun dubte, al principi de l'incendi, que podia ser dels propis trens de Renfe qui havia ocasionat eixe incendi, però no va ser així.
Després de la investigació, clarament s'ha vist que no són part de Renfe els trens.
Va ser d'una companyia privada.
És més, en tot moment es va seguir el pla de prevenció d'incendis i el pla director d'estiu que tenen per a evitar aquest tipus de situacions.

A mi em fa molta gràcia, per no dir que m'entren ganes de plorar, quan el Partit Popular parla de seguretat ferroviària.
Millor no anem a recordar altres temps, però sí que els queda a tot el món clar que no era cap tren de Renfe, sinó d'una companyia privada després de la investigació.

M'heu parlat també del corredor mediterrani.
El Partit Popular també li agrada agafar ara esta bandera.
Ara justetament, no abans.
I ja cal recordar-ho, resulta una mica el món al revés, no?
, que el Partit Popular reivindique ara el corredor mediterrani quan en 2004 aquest es va quedar fora dels corredors prioritaris en la xarxa europea de transport.
Va haver d'arribar l'any 2011 amb un govern socialista en l'estat quan la Unió Europea va incloure el corredor com a prioritari.

A més, respecte a aquest tema va ser el govern central del Partit Popular qui va optar pel tercer fil sobre la plataforma existent, perquè deia que així es guanyava a temps i s'estalvien diners.

I per si no fos suficient, la ministra Ana Pastor es va comprometre que l'ample europeu arribaria a Castelló i València en 2015 i a Alacant en 2016.
Si no van complir vostés amb els seus compromisos sobre l'arribada de l'ample europeu a Castelló, València i Alacant, com pot dir que en 2019 anaven a completar el corredor?
Perquè açò dien vostés quan no havien fet primer tasca que corresponia.
Però nosaltres, com li dia, anem a continuar treballant perquè el corredor mediterrani siga una realitat.

I vaig a dir-li una cosa més, el fet que nosaltres hàgem pogut aconseguir que la factoria de bateries de Volkswagen arribe a esta terra li assegure que també això va a accelerar que el corredor mediterrani vaja molt més ràpid.

M'heu nomenat el tren de la costa.
Ho hem dit, ho vaig dir en la meua compareixença, no renunciem al tren de la costa, però sí que, mentrestant, volem donar solucions a dos comarques que havíem de connectar-les i que, a més, la solució que dona el tramvia o tren Tram, que en això també estem, i estem treballant, per a vore, junt als ajuntaments, quina és la millor solució, donarà solucions de vertebració del territori i de connexió de comarques i de pobles que amb el tren de la costa no es donava solució.

Ciutadans m'ha parlar d'autocomplaença.
Nosaltres no tenim cap tipus d'autocomplaença.
Ho hem fet des del minut u, ho he fet en la meua primera intervenció, ho faig en aquesta comissió també.
Per això diem i reivindiquem, i no parem de dir-ho, que el servei de rodalies no és el millor.
I per això constituírem esta comissió de seguiment i treballem junt al ministeri totes les setmanes per a millorar esta situació, que no sols és a la Comunitat Valenciana, sinó que afecta a tot el conjunt d'Espanya, però, sobretot, perquè ho he dit abans, perquè abans hi va haver uns anys en els quals ens vam centrar moltíssim en l'alta velocitat, i la inversió en les rodalies es va deixar de costat.
I ara estem patint tota aquella predisposició i gestió que es va fer en el seu dia, però no es preocupen que nosaltres continuarem treballant per la millora de les rodalies.

M'heu nomenat també el tren Xàtiva i Alcoi.
Alguns posen en qüestió que eixa inversió que el Govern d'Espanya ha anunciat de 150 milions d'euros per a millorar la línia vaja a vore la llum.
Jo els diré que només han d'anar al BOE de dissabte i voran que l'estat està licitant 7,5 milions d'euros ja per a un tram que afecta a Bellús en la mateixa línia el dissabte.

Si algú té algun dubte de que per a l'estat aquesta línia és prioritària, dissabte poden vore clarament com és una prioritat, perquè anem a invertir ja 7,5 milions d'euros i voran la llum eixos 150 milions d'euros que s'invertiran, com deien vostés, en els meus veïns de la comarca de la Vall d'Albaida.

M'heu nomenat eixa freqüència, però que ja vos he dit que és el 94 %.
Hem millorat la puntualitat de les rodalies.

M'heu dit també què anem a fer amb les ajudes anunciades pel Govern d'Espanya quant a les bonificacions del transport.
Ho hem dit, crec que és una alegria per als valencians i valencianes que el Govern d'Espanya també vaja en la mateixa línia que hem posat en marxa des de Ferrocarrils de la Generalitat.
Estem esperant l'ordre ministerial que va a marcar-nos el camí perquè les comunitats autònomes pugam aplicar aquestes mesures.
Hem baixat ja el 50 % en alguns trams però, quan vejam l'ordre ministerial i en quins termes ho planteja, ho estudiarem.
Però, el que heu de tindre clar és que aplicarem i continuarem aplicant les baixades que en este moment també ens marca el Govern d'Espanya perquè, òbviament, per a nosaltres era essencial estar al costat de les famílies, també en un moment en el que estem vivint ara en què la guerra a Ucraïna està afectant també a eixa inflació i que aquestes baixades van a ajudar els valencians i valencianes.

Hem parlat, Compromís també ha fet referència, òbviament, a eixe infrafinançament que patim i que també afecta, com no podia ser d'altra manera, a la inversió en aquesta comunitat.
Però, els he de dir, perquè ho hem de dir, quan parlem de falta d'inversió del Govern d'Espanya actualment a la Comunitat Valenciana hem de ser més justos quan fem eixe tipus d'afirmacions, perquè ha estat este govern que ha invertit, per fi, en relació al nostre pes poblacional, el 10 %; ha estat aquest govern qui ha condonat el deute com el de la Marina; ha estat aquest govern que als pressupostos de 2022 ha augmentat, respecte a l'any 2021, la inversió en la Comunitat Valenciana en un 24,8 %, 324,5 milions d'euros, convertint-nos així en la tercera autonomia amb més inversió en aquest àmbit.

Jo crec que hem de ser justos, i quan parlem que les rodalies són deficitàries, tots ho diem, però aquest govern és qui està treballant perquè les rodalies milloren.
Ja hem dit per què i quines eren les causes per les que rodalies ara patix eixa situació; ve dels temps anteriors, i abans algun diputat ho ha dit, però, a més, hem de reconéixer també l'esforç que està fent el Govern d'Espanya per a invertir, per fi, en esta comunitat que abans, senyors del Partit Popular, quan vostés governaven, no ens tenien a la Comunitat Valenciana com una prioritat.

Gràcies.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyora consellera.

Algun grup vol fer una rèplica?
Ciudadanos, Vox… Tu no?
PP, no?
(Veus) Señor Barrachina.

Bueno, pues, ahora las intervenciones son de menor a mayor, pero, como somos conscientes de que el señor Barrachina tiene que irse a otra comisión, si al resto de grupos les parece bien que intervenga como grupo proponente, el primero, el señor Barrachina, y, después, los otros grupos.
Para que luego no digan que esta presidenta no es amable.

Cuando quiera, señor Barrachina.

Quan vullga.

El senyor Barrachina Ros:

Perdone, consellera, he tomado nota de tantas cosas que ciertamente me cuesta.

La senyora presidenta:

Però vaja al tema.

El senyor Barrachina Ros:

Mire, yo, en fin, entiendo que a uno le resulte duro gobernar y llegar a gobernar con una crítica tan mordaz, tan cruel, y después llegar para multiplicar cualquier error que se hubiese cometido y que aparezcan infinidad de nuevos de ellos.

Mire, esta noticia de los incendios no es de esta semana, esta es del mes pasado: «Los bomberos controlan un incendio con cuatro focos en Segorbe, Jérica, Navajas», mes pasado, cuatro incendios porque el tren provocó un incendio.
¿Qué hace el PSOE?
Decir que van a abrir una investigación.
No, no, no hace falta investigar, hay que limpiar la vía, porque a los agricultores ustedes les prohíben limpiar la vía porque hay una zona reservada para Adif; Adif, empresa pública ocupada por el Partido Socialista.
Como no limpiaron entonces, hace un mes, esta línea es la misma, y usted no tiene por qué saberlo pero yo se lo digo porque vivo allí, esta es la misma que la semana pasada se quemó en Caudiel; ahora, han encontrado a una empresa privada que pasó por allí para culparla porque saben que no se va a defender.

Pero, ¿usted cree que cada tren que pasa tiene que llevar el servicio de limpieza de la vía y de desbroce delante de ella?
¡Oiga!
, no venga a reírse de la comisión, es un servicio público, esa vía es pública, quien limpia, quien desbroza es Adif, es el ministerio socialista, son ¡ustedes!
Se quemó la vía en el mes de mayo, 23 de mayo, los bomberos controlan este incendio, este mes ha vuelto a haber otro, ¿por qué?
, porque ustedes están a otra cosa.
Quien tiene que ocuparse de esto en la Comunidad Valenciana era una delegada del Gobierno llamada señor Calero.
¿La señora Calero estaba defendiendo la limpieza de las vías?
No, estaba defendiéndose de otra facción de familias socialistas que ayer consiguió su destitución.
Ustedes están en otra cosa, han venido a pelearse y viven en la pelea, en el lío constante, ustedes no se ocupan, no se dedican.

Por tanto, el mes que viene, probablemente, habrá otro incendio, porque en esta misma línea hubo uno e iban a abrir una investigación; ahora, ha habido otro y han dicho que la culpa era de un particular.
Pues, habrá otro, porque, ¡claro!
, lo que hace falta es limpiar, desbrozar, no perseguirse unos otros.

¡Oiga!
, no bromee con los maquinistas, es que los maquinistas pueden ver su intervención, es más, la van a ver porque ellos denunciaron que ustedes…, y se manifestaron, tres años y medio sin convocar una plaza.
Llegaron a un acuerdo con la entonces ministra, que aquella sí que ejercía, Ana Pastor, un acuerdo que se firmó y todos los años salían las plazas, llegó Iñigo de la Serna y todos los años salía las plazas; llegaron ustedes, cero plazas.
Claro, se jubilaban, se jubilaban, es tan fácil de prever una jubilación como mirar el carné de identidad, se jubilaban.

Y, por tanto, ustedes no es que no hagan lo mayor, es que en la gestión de lo ordinario son enormemente deficientes.

Concluyo.
Se nos queman las zonas de afección de los trenes, no hay seguridad que vele porque no nos roben el cable, no se sustituyen a las plantillas, y, por tanto, si ustedes encima consiguen culpar al PP que estaba entonces, o a las empresas particulares de hoy, los problemas de los valencianos no es que no se van a resolver, se van a multiplicar.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Barrachina.

Ahora es el turno del grupo Vox.

Señor Pascual, cuando quiera.

El senyor Pascual Pérez:

Muchas gracias, señora presidenta.

Señora consejera, cuando yo le he dicho que he encontrado su comparecencia poco beligerante, igual me ha entendido usted mal, me refería a que he encontrado poco beligerante a usted, poco beligerante en sus funciones de reclamar al ejecutivo que efectue las inversiones previstas por el ejecutivo para la Comunidad Valenciana.

Mire, no le estoy pidiendo que sea beligerante con la oposición, ya le anticipo que ser beligerante con la oposición va a ser poco fructuoso.
Nosotros no tenemos ese poder ejecutivo, y, por lo tanto, no está en nuestra mano poder ejecutar esas obras, pero, desde aquí sí que le podemos exigir al poder ejecutivo de la Comunidad Valenciana, es decir, a usted, que se supone que está mirando por los intereses de los ciudadanos de esta comunidad, que deba exigir al Gobierno de España lo que el propio Gobierno de España ha dicho que iba a invertir en la Comunidad Valenciana.
 Si usted no va a exigirle al gobierno de Pedro Sánchez que cumpla los compromisos de Pedro Sánchez con esta comunidad autónoma, pues, dígalo usted abiertamente y así nosotros podemos pedir tranquilamente su dimensión.

Por lo tanto, le reitero la pregunta, ¿va usted a exigirle a Pedro Sánchez que ejecuten las inversiones?
Porque ustedes: «No renunciamos al tren de la costa», pero… «No renunciamos al corredor mediterráneo», pero… Y ¿cuál es la realidad?
Pues que la ejecución de inversiones reales en la Comunidad Valenciana, a 31 de diciembre del año 2021, Adif, es del 26,8 % y Adif-Alta Velocidad del 18,6 %, de 427 millones previstos no llega a 80 millones de ejecución.

El partido Socialista la verdad es que se encuentra en una situación de gobierno, tanto a nivel nacional como a nivel autonómico, totalmente incongruente.
 Ustedes se mantienen el gobierno en el gobierno de la Generalitat gracias a unos socios abiertamente y que de forma deliberada atacan los intereses generales de la Comunidad Valenciana, unos socios que boicotean de forma pública y notoria proyectos tan necesarios para la Comunidad Valenciana como es el baipás de Valencia, donde se reduciría de forma considerable la peligrosidad, los accidentes, aparte de reducir atascos y emisiones de los vehículos que por ahí circulan, unos socios de gobierno que también atacan abiertamente la ampliación del puerto de Valencia, que boicotean el cuarto puerto europeo en volumen de contenedores.
Estamos hablando de que el puerto de Valencia es la puerta de entrada de mercancías a Europa desde el Mediterráneo y una infraestructura de la cual viven diariamente más de cuarenta mil familias.

Y no nos olvidemos, sus socios, los que la mantienen a usted en el sillón, presentaron en el Congreso de los Diputados, el pasado 25 de mayo -y concluyo ya-, una proposición no de ley para instar al Gobierno de España a paralizar el proyecto de ampliación del puerto; pero, no solamente de paralizar las obras, sino también de demolición del dique de abrigo, que ya está construido y que costó más de doscientos millones de euros.
Desde luego, una auténtica barbaridad.

La senyora presidenta:

Señor Pascual…

El senyor Pascual Pérez:

Con el Partido Socialista los problemas no es que se mantengan en el tiempo, es que se amplifican de una manera asombrosa.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Ahora, el turno de Ciudadanos.

Señor Gracia, cuando quiera.

El senyor Gracia Calandín:

Gracias presidenta.

Señora Torró, me dice: «No se preocupe, no se preocupe».
Pero ¿cómo no nos vamos a preocupar, señora Torró?
Claro que nos preocupamos, porque, al final, el movimiento se demuestra andando, y a día de hoy hay miles de valencianos que ven cómo su día a día se ve afectado por retrasos y por cancelaciones.
Así que, claro que nos preocupamos.

Hoy, usted me dice que están trabajando, que han creado la comisión Centinela.
Estamos en junio del 2022, la comisión Centinela se crea en enero del 2022, pero es que hubo vida antes de la comisión Centinela, es que en febrero de 2020 vino aquí el señor Arcadi España a darnos cuenta de la comisión de seguimiento del plan de Cercanías, y en esa comisión ya acordaron una serie de estándares para poder llegar a la media española, y hablaban de alcanzar el 95 % de puntualidad y el 99 % de cumplimiento de frecuencias.
Y estamos hablando del año 2020, y han pasado dos años y medio, llegó la pandemia y apagón analógico para el PSOE; cuando tenían una oportunidad de oro para precisamente ponerse las pilas en ese plan de seguimiento, apagón analógico.
Así que, claro, claro que nos tenemos que preocupar.

Y, sinceramente, que usted nos venga a decir, como nos dijo en el pleno, dos años después del confinamiento, que aún estamos por llegar a las frecuencias prepandémicas que han mejorado la comunicación con los usuarios y que la comisión Centinela se reúne todas las semanas, pues, mire, los usuarios a la comisión Centinela le dan un suspenso, a su comisión.
Y dígaselo también a los señores que la semana pasada iban a coger el tren a Xàtiva y, al final, el tren no salía, y decían que la desinformación era absoluta y que no sabían nada.

Mire, efectivamente, como usted dice, el plan 2010-2020, solo se había ejecutado un 1 % en el 2017; el plan de Cercanías 2017, llevamos una ejecución de apenas el 11 %.
Pero es que la realidad, la realidad es que la ejecución del año 2021, que la supimos hace apenas un mes, es del 42 %.
Como le decía la compañera de Compromís, no todo es pintar dinero en los presupuestos, también hay que ejecutarlo, y su gobierno, el gobierno de Sánchez, en Madrid, ejecuta mucho más en otras comunidades autónomas.
Por lo tanto, también hace falta esa voluntad política para ejecutar.

Y a mí gustaría también preguntarle por los 300 millones que ustedes le prometían de infraestructuras a la provincia de Alicante.
Usted, hace tres semanas, nos decía que aún estaban trabajando -nueve meses después- para ver de qué forma se podía materializar.
Yo tengo claro que eso no iba a ser tan fácil como los contratos de emergencia del señor Chen Wu Keping, que sabíamos que era todo mucho más rápido, pero, claro, que usted nueve meses después nos cuente que aún están tratando de ver cómo materializar esa transferencia del estado, cuando todos los años nos llegan a los presupuestos 194 millones de transferencia del ministerio de infraestructuras, en fin, claro que me tengo que preocupar y claro que le pido que no sea autocomplaciente.

Mire, esto de las obras públicas no es tan sencillo como aquello de que yo conozco un chino.
Así que, por favor, haga el favor de aterrizar, márquese objetivos claros…

La senyora presidenta:

Senyor Gracia…

El senyor Gracia Calandín:

…y déjese de hablar de la fábrica de Volkswagen.

Muchas gracias, presidenta.

La senyora presidenta:

Ahora es el turno de la consellera.

Tiene tres minutos para contestar a las dudas que se le han planteado y a las preguntas que se le han planteado.

Muchas gracias.

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

Intentaré ajustar-me als tres minuts.

Senyor Barrachina, que vosté utilitze els accidents puntuals, dos, ha fet referència a dos accidents puntuals, per fer política, és molt trist, i sobretot que vinga del Partit Popular.
Que el Partit Popular faça política de dos accidents puntuals em pareix del tot vergonyós, perquè vostés… I damunt ve a dir-me que vinc ací a riure'm de la comissió!
Jo no me ric de la comissió, vostés es van riure de tots els valencians i valencianes, és més, no sols es van riure, ens van mentir en aquell accident del metro.

Per tant, senyor Barrachina, em sembla del tot vergonyós que vostés vinguen ací a parlar de seguretat ferroviària.
Però, sobretot, li diré una cosa, ho va dir el president: estem amb Adif i Renfe mirant els dos incidents que n'hi ha hagut.
Ja li puc dir que un no l'ha provocat cap tren d'Adif.

Senyor Pascual, clar, clar que anem a continuar exigint al Govern d'Espanya, perquè nosaltres quan exigim al Govern d'Espanya ens dóna igual qui governa.
Ho féiem amb Rajoy i ho fem amb Sánchez, perquè per a nosaltres la prioritat són els valencians i les valencianes, governe qui governe.
Altres sols reivindiquen les banderes quan estan en l'oposició.
Quan estava el senyor Rajoy i ací governava el Partit Popular cap tipus de reivindicació.
Nosaltres, això li ho assegure, anem a continuar-ho fent, i no sols reivindicant, sinó treballant dia a dia amb ells, perquè és de l'única manera que podrem anar solucionant la problemàtica.

I ha parlat vosté del pla de Rodalies, senyor de Ciutadans, i mira, vaig ara a entrar, que abans se m'havia oblidat, i volia fer referència al pla de Rodalies.
En efecte, el pla de Rodalies preveia 1.
386 milions d'euros entre 2017 i 2025, la qual cosa implicava una mitjana anual d'inversió d'uns 180 milions d'euros.
De seguida es va veure que el pla era poc més que un power point, perquè no sols en 2017 no es va invertir esta quantitat, sinó perquè en els Pressupostos generals de l'estat per a 2018, que va presentar el PP, a penes es recollien 50 milions per a Rodalies, encara que ara facen bandera d'ella.
Però ni tan sols es van invertir estos 50 milions d'euros, perquè entre desembre de 2017 i juny de 2018 l'estat no va licitar ni una sola obra del pla de Rodalies.
Els Pressupostos generals de l'estat de 2018 es van haver de prorrogar en 2019 i 2020, donat que ni el PP, ni Ciutadans ni Vox van votar en contra del projecte del nou govern.
Clar que no ens agradaria una inversió tan baixa, però una part important ve d'una planificació d'abans.
Una cosa és posar xifres en un paper, en un power point, i una altra tindre plecs, projectes i obres per a executar-les, que no ha sigut fins que ha arribat el president Sánchez per a poder fer front a tots estos projectes.

I com que els preocupa moltíssim les rodalies els continue dient que estem capficats amb el Govern d'Espanya per millorar la seua gestió.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyora consellera.

Anem a fer en este moment una pausa de dos minuts i continuem, reprenem la comissió.

(Se suspén la reunió a les 11 hores i 50 minuts)

(Se reprén la reunió a les 12 hores i 7 minuts)

Compareixença de la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat per a explicar i informar sobre el Pla d'inversions en els ports de la Generalitat Valenciana 2022-2025, sol·licitada pel Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana (RE número 53.
714)

La senyora presidenta:

Bé, anem a reprendre la comissió en el punt 3: compareixença de la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat per a explicar i informar sobre el Pla d'inversions en els ports de la Generalitat Valenciana, 2022-2025, sol·licitada pel Grup Parlamentari Vox Comunitat Valenciana.

Els temps, senyor consellera, són exactament igual que abans.

Quan vullga.

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

Molt bé.

Gràcies, senyora presidenta.

Senyores diputades i senyors diputats, el Grup Parlamentari Vox demana la meua compareixença per explicar el Pla d'inversions en els ports de la Generalitat 2022-2025, un pla que ja va ser anunciat pel president, com saben, en agost de l'any passat.

Senyories, a la Comunitat Valenciana hi ha 40 instal·lacions portuàries, de les quals 5 són d'interés general de l'estat i 35 depenen de la Generalitat.
D'acord amb la Constitució, els ports d'interés generals -Castelló, Sagunt, València, Gandia i Alacant- són de competència exclusiva de l'estat, de manera que és aquest qui legisla sobre ells, els gestiona i determina els seus plans d'actuació i inversió.
Els altres 35 ports són de competència autonòmica, conforme a l'Estatut, i venen regulats per la llei de ports de la Comunitat Valenciana de 2014.
Per tant, la intervenció directa de la Generalitat es produeix sobre aquestes 35 instal·lacions, de les quals 16 són gestionades directament per la conselleria i altres 19 són instal·lacions específiques, nàutiques i esportives, objecte de concessió administrativa.

Però sabem que no és suficient perquè… Disculpeu-me un segon.
(Soroll de papers) En tot cas, la gestió directa de la conselleria sobre els 16 ports no lleva perquè diversos espais -llotges, ports esportius, varadors, estacions de subministrament de carburant, etcètera- siguen objecte de concessions i autoritzacions.
Aquestes característiques, a més de la proximitat amb els respectius municipis, fan dels ports gestionats directament per la Generalitat uns espais multifuncionals on ha de primar la integració port-ciutat, el que implica tant una estreta relació amb els ajuntaments com la col·laboració amb els diferents agents econòmics i socials que interactuen amb ells.

Senyories, els ports de la Generalitat són rellevants per les seues vessants cultural, econòmica i turística i pesquera que tenen, però durant molts anys no han tingut l'atenció necessària, una situació que ara, des de la Generalitat, s'està revertint.
Els ports i els municipis no poden viure d'esquena els uns als altres i els recintes portuaris poden ser llocs al marge de la vida quotidiana de la gent.
Al contrari, ha d'existir un nexe obert i directe entre municipis, ports i ciutadania, en un marc de col·laboració pública i privada, per a generar així sinèrgies en benefici de tots.

La Generalitat, arran de la covid, ha pres, a través de diversos decrets llei, mesures per ajudar a la comunitat portuària, com veurem després, i en les dos últimes legislatures hem augmentat significativament la inversió, la més alta des de les transferències, per tal de millorar, adequar i fer més accessible als nostres ports.
El repte és consolidar este canvi de rumb cap a uns ports cada dia més sostenibles i respectuosos amb el medi ambient, cap a una transició més ecològica i digital, amb ports oberts a tots i integrats en els seus municipis i en el territori.

Senyories, el primer pressupost del Consell del Botànic va suposar un primer salt en les inversions en els nostres ports de gestió directa.
I no es pot justificar que, en l'última legislatura del Partit Popular, 2011-2015, les inversions van caure com a conseqüència de la crisi econòmica.
En la legislatura anterior, entre 2008 i 2011, els pressupostos del programa, 514.
30, que comprén ports, costes i aeroports, encara que la major part de la inversió es destina a ports, van suposar una inversió inicial mitjana de 2,4 milions d'euros a l'any, mentre que en els pressupostos entre 2012 i 2015 la inversió mitjana es va quedar en 2,2 milions d'euros a l'any.
Per tant, no va haver-hi una gran diferència entre la inversió abans i durant la crisi del 2010.

Com deia, això canvia substancialment a partir del primer pressupost del Botànic, 2016, en què la inversió inicial en el programa de ports, costes i aeroports passa a 5 milions d'euros, és a dir, més del doble de la mitjana de les dues legislatures anteriors.
I aquesta apujada es va mantindre fins als pressupostos de 2019, de manera que la mitjana anual d'inversió inicial, entre 2016 i 2019, va ser d'uns cinc milions d'euros, duplicant, per tant, la inversió inicial en els ports gestionats directament per la Generalitat.

Així arribem a l'actual legislatura, segona del Botànic, en la qual el Consell acredita la seua aposta per la potenciació d'aquest sector d'activitat, amb la creació d'una direcció general específica de ports, aeroports i costes.
Això suposa també reforçar l'estructura administrativa per a donar major impuls a les actuacions en aquest àmbit.
Els pressupostos de la Generalitat per a 2020 continuaven mantenint una inversió inicial de tot el programa entorn del cinc milions d'euros, però en 2021 es va passar a 9,6 milions d'euros i aquest any, 2022, la inversió inicial sobrepassa, per primera vegada, els deu milions d'euros, arribant als quasi onze, exactament 10,8 milions d'euros.

Aquest nou salt en les xifres evidencia un canvi de rumb entre les polítiques del Consell, abans i després de 2015.
De fet, si comparem la quantitat destinada a inversions en tot el programa 517.
30, en el pressupost de 2015, últim any del PP, 2,14 milions d'euros, i en el pressupost de 2022, 10,8 milions d'euros, s'observa un increment de més del 500 %.

Ara bé, en aquesta legislatura també hem hagut de fer front a la covid-19 que ha incidit de diferents maneres i intensitat sobre els nostres sectors.
A este respecte, des de la Generalitat, hem aprovat dos decrets llei, convalidats per aquesta cambra, amb mesures sobre l'àmbit portuari.

En primer lloc, el Decret llei 9/2020, de 3 de juliol, de mesures urgents en els àmbits de seguretat ferroviària…, ports i del taxi.
Pel que fa als ports, el decret llei va determinar una deducció del 50 % de les taxes per ús i ocupació d'espais portuaris durant l'estat d'alarma, una deducció del 50 % de les taxes per ús i ocupació d'espais portuaris durant els quatre mesos següents a la finalització de l'estat d'alarma, una deducció del 50 % respecte a les tarifes portuàries sobre vaixells i sobre passatgers i mercaderies durant els quatre mesos següents a la finalització de l'estat d'alarma i una habilitació per a establir una moratòria en les liquidacions de qualsevol taxa per ocupació d'espais portuaris i serveis prestats.

A més, el Decret llei 1/2022, de mesures urgents en resposta a l'emergència climàtica i econòmica originada a la Comunitat Valenciana per la guerra d'Ucraïna, modifica parcialment el Decret llei 9/2020, amb una bonificació del cent per cent de les taxes reportades entre el 2 de maig i el 31 de desembre de 2022.
En la Llei 1/1999, de 31 de març, de tarifes portuàries, serveis a la pesca fresca i a aqüicultura marina.
La Llei 2/2014, de 13 de juny, de ports de la Generalitat, amb excepció de la taxa per primera venda de peix, l'exempció de forma temporal de les tarifes portuàries i taxes per ús i ocupacions relacionades amb els serveis a la pesca fresca i aqüicultura marina.

Arribats a aquest punt, la Generalitat ha entés que és el moment de consolidar aquest canvi i de reflectir-lo en un pla quadriennal d'inversions fins a 2025, perquè, com vaig dir en la meua intervenció per a parlar de les línies generals d'aquesta conselleria, la Comunitat Valenciana no s'acaba demà ni l'any que ve.
Aquest govern té una mirada més ample i mostra d'açò és aquest pla.
Ara bé, com he dit, el sistema portuari que depén de la Generalitat inclou, d'una banda, ports que la conselleria gestiona de manera directa, sense perjudici que dins hi haja diversos espais objecte de concessió, i, d'altra, instal·lacions nauticoesportives específiques que es gestionen pels concessionaris i la conselleria fa tasques de control i supervisió del compliment de les condicions concessionals.

En eixe sentit i atenent al fet que qualsevol inversió que es faça en els ports que depenen de la conselleria s'integra en el sistema portuari de la Generalitat, hem preparat un pla d'inversions que recull tant aquelles que fa directament la conselleria com aquelles altres que la conselleria incorpora en els títols concessionals que han d'escometre els concessionaris i que milloren el domini públic portuari de la Comunitat Valenciana.

Tenint en compte el creixement de les inversions que s'ha produït des de 2015, la nostra intenció és mantindre l'esforç inversor en els següents exercicis.
D'ací que la previsió d'inversió directa de la Generalitat en els nostres ports se situe al voltant dels quaranta milions d'euros fins a 2025.
A què dedicarem aquesta inversió?
Doncs, els pressupostos de 2022 recullen una relació detallada d'obres i actuacions que incideixen en diversos àmbits: el manteniment i la conservació de les nostres instal·lacions portuàries -calats, il·luminació, senyalització- perquè continuen prestant servei a la nostra flota pesquera i a les embarcacions d'esbarjo i esportives en condicions adients; noves infraestructures portuàries que milloren les seues funcions habituals; i altres actuacions que facen de les instal·lacions portuàries, cada vegada més, espai actius de relació amb les poblacions en les quals se situen i amb la ciutadania en general.
Així, en 2022 i en els pròxims exercicis, pel que fa a inversions directes de la conselleria, podem destacar actuacions de diversos tipus:

Millora de la infraestructura, com per exemple, la prolongació del moll enfront de la bocana del port de Dénia, que té previst iniciar les obres a finals de 2022, o l'ampliació i reforma del moll pesquers del port de Cullera que, actualment, el projecte està en redacció, amb uns tres milions d'euros entre les dos.

Integració port-ciutat, amb les primeres fases de remodelació en els ports de Vinaròs que, en 2023, es licitarà la redacció del projecte, o Borriana, on el projecte es troba en redacció, amb altres dos milions d'euros.

Obres de trasllat de les casetes d'aparells de pesca a Peníscola, que està el projecte en redacció, i Borriana, que iniciarà les obres a finals de 2022, per 2,4 milions d'euros en conjunt.

Millora de les zones urbanitzades dins dels recintes portuaris, com el passeig per a vianants i l'adequació de casetes del port de Benicarló -està previst iniciar les obres a finals de 2022- o la remodelació de viari i urbanització de l'accés al port de Santa Pola, que està el projecte en redacció, amb 3,7 milions d'euros en total.

Millores d'edificis i instal·lacions com els accessos a l'estació marítima de Dénia en redacció; la millora de la llotja del Campello, licitació de les obres a finals de 2022; l'estació marítima de Santa Pola, tabarqueres, inici de les obres a finals de 2022, o noves oficines a Cullera i a Altea, que estan ambdós projectes en redacció, amb una inversió conjunta d'uns 2,8 milions d'euros.

També hem previst una partida d'obres d'adaptació dels dics del ports de la Generalitat al canvi climàtic, amb vora nou milions d'euros, dels quals una part esperem es financie amb els fons Feder.
Aquesta actuació es troba en fase d'estudis previs.

Igualment continuem amb el manteniment i millora de les infraestructures portuàries amb vora deu milions d'euros per a garantir que els ports estiguen en condicions adequades per a prestar els seus serveis en tot moment.

D'altra banda, també col·laborem amb la conselleria d'agricultura amb una sèrie d'actuacions en la part dedicada a la pesca en els nostres ports.

Totes estes actuacions, més les despeses relacionades amb les assistències tècniques per a redacció de projectes i control i vigilància de les obres que executem, suma una inversió estimada fins a 2025 d'uns 43 milions d'euros, a cobrir mitjançant fons pressupostaris i esperem també que amb fons europeus.

Però, com vostés saben, una part dels espais en els ports que gestionem directament estan subjectes a autoritzacions i concessions.
I moltes vegades les concessions porten aparellades una sèrie d'obres i de millores que reverteixen en les infraestructures portuàries i, per tant, en les persones que les utilitzem.

A més, junt als ports de gestió directa hi ha 19 instal·lacions nàutiques esportives específiques gestionades pels concessionaris i sobre les quals la conselleria exerceix la seua supervisió.

En eixe sentit, a la conselleria li correspon atorgar noves concessions o, si és el cas, ampliar el termini de les existents, i això està relacionat moltes vegades, entre altres factors, amb l'execució d'inversions per part dels concessionaris.

Estes inversions també han de considerar-se en el conjunt perquè milloren les condicions del patrimoni públic portuari de la Comunitat Valenciana.

A este respecte podem destacar les actuacions que ja ha començat una empresa concessionària en la zona de domini públic del port de Torrevieja per tal d'escometre una zona d'oci comercial i d'aparcament.
Amb una inversió global d'uns vint milions d'euros es preveu una reordenació del front portuari amb actuacions com demolició d'edificis i magatzem de la llotja, construcció d'una nova llotja i remodelació de l'actual edifici de duanes per a les noves oficines de l'administració portuària, reposició i posada en servei en una nova ubicació del moll pesquer del port, nou vial d'unió entre el passeig de Vistalegre i el moll de Llevant i la nova llotja, accessos per a vianants, modernització de la fàbrica de gel.

A més, estem tramitant una segona concessió en el port de Torrevieja, en aquest cas, a càrrec de l'ajuntament per a urbanització, casetes i fira amb una inversió d'altres cinc milions d'euros.

Igualment cal citar les obres relacionades amb la instal·lació nàutica esportiva del Port Blanc a Calp amb vora set milions d'euros, que esperem que comencen en breu.

I també hem de parlar d'una concessió ja atorgada per a un nou varador en el port Dénia i en obres o d'una altra en tramitació a Peníscola per a una zona d'oci i esport.

Entrant ara en l'àmbit d'inversions associades a ampliacions del termini de concessions actuals, cal assenyalar les renovacions de les concessions ja atorgades als clubs nàutics de Xàbia per 2,6 milions d'euros i de la Vila Joiosa, 1,2 milions d'euros, així com també que tenim en tramitació les condicions de referència del club nàutic Torre Horadada a Pilar de la Horadada amb altres sis milions d'euros.

Per últim, estem tramitant pròrrogues de concessions de marines esportives a Dénia, Benicarló i Altea que sumen altres 15 milions d'euros.

En resum, per tant, estem parlant d'un conjunt inversor 2022-2025 entre inversions directes de la Generalitat i inversions a càrrec dels concessionaris en el marc de la col·laboració publicoprivada, però que milloren les condicions del sistema portuari que depén de la Generalitat.
Tant els de gestió directa com indirecta superen els cent milions d'euros.

Per últim, tot açò ens porta que des de la Generalitat volem augmentar el sistema portuari de la Generalitat amb la gestió de les instal·lacions com ara la Marina del port de València, que, com sabeu, té una bocana pròpia.

I ara quede a la vostra disposició per a totes les preguntes.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyora consellera.

Ara és el moment de la intervenció del grup demanant.
Quan vullga, senyor Pascual.

El senyor Pascual Pérez:

Muchas gracias, señora presidenta.

Señora Torró, desde mi grupo parlamentario hemos solicitado su comparecencia en esta comisión porque entendemos que la Comunidad Valenciana tiene unas peculiaridades, algo que lo diferencia de otras regiones de España, como es el poseer centenares de kilómetros de costa en los cuales se sitúan numerosos puertos de titularidad pública, como bien usted ha comentado, ya sean estatales, porque son de interés estratégico o puertos que sean de titularidad autonómica.
Y, como bien ustedes saben, la Comunidad Valenciana, tiene 518 kilómetros de costa y, como bien ha comentado la consejera, se sitúa en 40 puertos, cinco de titularidad estatal, como Castellón, Sagunto, Valencia, Gandía y Alicante, y los 35 restantes de competencia de la Generalitat gestionados por ella directamente o en concesión.

Señora consellera, en muchos casos estos puertos suponen parte de la propia historia y de la cultura del mar, que tan arraigada está en nuestros municipios, es decir, que no solamente representan una fuente de recursos económicos, sino que representan algo más.
Y esto es algo que hay otras regiones de España que no tienen y otras sin tanto arraigo.
Es que hay casos en los que es imposible concebir la propia población sin ese vínculo histórico con el puerto, y hay localidades que directamente es que no existirían si no existiese el propio puerto.
Y por eso consideramos que son de un valor que hay que proteger y que hay que potenciar en nuestra comunidad.

Y, claro, exponiendo todo lo anterior, observamos con cierta preocupación que, aunque sí se han aumentado las inversiones, sigue aún habiendo una carencia de inversión en cuanto a los puertos de la Generalitat y entendemos que no se estaban atendiendo de forma adecuada en mantenimiento y en inversión.
Y es por eso por lo que tengo que decir que desde mi grupo parlamentario valoramos positivamente el anuncio que hizo el presidente Ximo Puig el verano pasado cuando anunció este plan inversor de puertos para los próximos años.

Pero como todo lo que acompaña al molt honorable president, mucho ruido y muchas veces poca chicha.
Sus asesores le preparan alguna noticia buena para obtener el titular fácil, pero al final, como ya nos vamos conociendo, este tipo de anuncios al final quedan en nada.
Otros son anuncios en cuestiones que están a mitad de ejecutar.
En otros casos son refritos de años anteriores, que ni siquiera habían empezado a ejecutarse.
Y en este caso, se ha anunciado algo de lo cual no se ha vuelto a saber nada hasta su comparecencia… hasta su comparecencia de hoy, por lo cual nos ha llamado la atención y por eso la habíamos solicitado.

Porque cuando se hace un anuncio de plan de inversiones, lo suyo es que por lo menos…, lo que nos dice el sentido común es que cuando se hace este anuncio de forma paralela o, al menos, en no mucha dilatación del tiempo, se presente el desglose de dicho plan, donde se especifiquen las actuaciones, donde se especifiquen las cuantías, donde se especifican los tiempos, las inversiones, las localizaciones.
En definitiva, que el anuncio de un plan en sí está muy bien, en números redondos queda muy rimbombante, pero lo que hay que hacer es marcar objetivos, porque, si no, al final queda esto, una cáscara vacía sin absolutamente contenido.

Por eso desde mi grupo parlamentario hemos solicitado su comparecencia y agradecemos su explicación, porque, al menos, así los diputados, los ciudadanos, los periodistas tendrán estos datos para que de forma objetiva podamos controlar la acción del gobierno.

Así que hace un año, como digo, el señor president anunció este plan de 88 millones de euros hasta 2025 para un período comprendido entre los años 2022 y 2025, cuatro años, y sacando nosotros los números de las inversiones reales que ha hecho el Consell, es decir, las inversiones reales y las que realmente se han ejecutado, no las presupuestarias.
Si de verdad ustedes ejecutasen estos 88 millones de euros, estaríamos multiplicando por siete las inversiones portuarias… por poner la comparativa, entre los años 2017 y 2020, que fueron de en torno a los trece millones de euros, los reales, los que se han ejecutado realmente.

Uno de los datos que usted nos ha facilitado es que los 88 millones de euros del plan de inversiones ya eran…, no mentira, pero ya era una verdad a medias, porque la Generalitat no efectuaba la inversión de 88 millones de euros.
Ya me ha extrañaba a mí, porque me parecía una cuantía muy importante.
Lo reducen a menos de la mitad.
El mayor peso de estas inversiones ustedes ya las derivan directamente a las concesionarias.
La Generalitat, de estos 88 millones de euros anunciados, solamente asume el 45 %, es decir, 40 millones de euros anunciados, que, como vuelvo a repetir, ya veremos cuál es la ejecución real que ustedes realizan, cuál es la gestión que realizan ustedes.

Así que voy terminando.
Le agradezco los datos.
Ahora ya los tenemos encima de la mesa.
De todas maneras, registraremos una solicitud de documentación para tenerlos por escrito y que las palabras no se las lleve el aire, y para poder así hacer una verdadera función de control al ejecutivo y comprobar si de verdad estas inversiones las llevan ustedes a cabo y no se quedan en agua de borrajas.

Porque recuerde una cosa, señora consejera, toda inversión que no se realiza es una pérdida de oportunidades que lo van a sufrir los puertos y lo van a sufrir los ciudadanos de la Comunidad Valenciana.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Pascual.

Es el tiempo ahora del grupo Ciudadanos.
Señora Peris, cuando quiera.

La senyora Peris Navarro:

Gracias, presidenta.

Consellera, bienvenida de nuevo.

Hoy aprovecho.
En la comparecencia de las Corts como nueva consellera a mí me llama la atención que nada nos dijo sobre la economía azul, sobre esos 35 puertos de la Comunidad Valenciana y sobre ese plan de inversión de puertos de la Comunidad Valenciana.
¿Por qué, consellera?

Tampoco me contestó a cuál era su concepción de puerto, si la compartía o difería de la concepción de puerto de sus socios Compromís o Podemos.

Mire, en materia de puertos se lo han ido tomando poco a poco en serio, pero hasta ahora… siete años después no han tenido ahí ese aumento en los presupuestos.
Y ahora hablamos de ese plan 2022-2025 de 88 millones de euros.

Yo, consellera, sí que le digo que la inversión está bien, pero una inversión que no garantice equidad e igualdad en el reparto, consellera, me parece peligroso.

Mire, nosotros ya lo hemos advertido en los presupuestos, basta de que usted tire de hemeroteca botánica y verá las desigualdades.
Aún nadie me ha explicado por qué las inversiones en el puerto de Xàbia tan dispares a los de Burriana.

Mire, el artículo 85 de la Ley 2/2014, de 13 de junio, de puertos de la Generalitat valenciana, se ha ido incumpliendo sistemáticamente, y Ciudadanos cada año hemos intentado hacer enmiendas para garantizar esa inversión del 40 % de las tasas que se recaudan en cada puerto.
Pero el Botànic ya no lo quiere aplicar.

Yo le pido, consellera, que usted revise este tema.
¿Por qué no quiere volver a garantizar ese 40 % que estaba por ley?
¿Vamos a volver de nuevo a esa discrecionalidad de no invertir en muchos puertos y en otros no?
¿Piensan compensar de alguna manera esas desigualdades?

Y, consellera, si usted no quiere volver a eso, ¿cuál sería su fórmula de reparto de inversión para el mantenimiento y mejoras en los puertos?
Hablamos de inversiones, se oye mucho en el Botànic, consellera, pero las inversiones se han de ejecutar.

Mire, yo estuve en Denia en la jornada de octubre de economía azul.
Allí cambiaron el logo.
Ya nos dirá… -el que hizo el logo y lo diseñó nos lo explicó- ya nos dirá lo que costó y sí que nos llevamos una bolsa, una libreta muy cómoda y un folleto.
Pero ¿en qué hemos avanzado después de haber cambiado logo en los 35 puertos?
¿Con qué grado de ejecución se ha encontrado, consellera, de esos 88 millones de inversión, cuando ahora usted asume la responsabilidad?

Nos ha hablado, efectivamente, tenemos algunas concesiones caducadas.
Yo le pregunto, en concreto, por la de mi municipio, la de Port Saplaya, una concesión caducada en qué fase nos encontramos.
Si ahora no tiene el dato, lo preguntamos por escrito.
No hay ningún problema.
Pero tenemos bastante caducadas.
¿En qué situación se encuentra -y termino enseguida, presidenta- la creación del organismo autónomo para la gestión del puerto de Denia?

Y una última pregunta, señora Torró.
A nosotros lo que nos llega es que, vamos a ver, el puerto, inversiones en puertos, está íntimamente relacionado con clubs náuticos, como usted muy bien decía, esa colaboración público-privada, pero hay clubs náuticos que nos dicen que no se ha escuchado su problemática.
Mi pregunta es si nos puede contar algo de este tema, si ya se ha reunido, a lo mejor no le ha dado tiempo, o tiene previsto en agenda reunirse con los clubs náuticos.

Gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Peris.

Es ahora el turno del Partido Popular.

Señor Castelló, cuando quiera.

El senyor Castelló Sáez:

Muchas gracias, presidenta.

Consellera, si usted pone en Google, inversión, puertos de la Generalitat Valenciana, lo que sale es varias noticias que dicen lo mismo: «La Generalitat Valenciana anuncia un plan inversor para los puertos bajo su gestión»; «Ximo Puig anuncia un plan de inversiones en los puertos de la Generalitat de más de ochenta y ocho millones de euros hasta 2025».
Y hoy nos anuncia usted 40 millones de euros.
Han llegado las rebajas del verano, ¿todo hasta el 50 %, consellera?
¿Es un «ximoanuncio» más como el de los 15 millones de árboles, como el de los 20.
000 millones de fondos europeos en cuatrocientos proyectos que, luego, no aparecieron por ningún lado cuando hicimos la solicitud de documentación?
¿Un anuncio más, como el de abril del año pasado, de las dos mil cuatrocientas viviendas que se quedaron desiertas y que todavía no han vuelto a salir a licitación, a pesar de que dijeron que iban a salir en abril?
Otro «ximoanuncio» más, consellera, porque ese plan que decía que iba a anunciar, no lo anuncio, pero ni en el 2021 ni en el 2022, y usted tampoco.
Esto parece que vaya un poco a salto de mata.

Ha sido usted hábil cuando en este punto ha intentado hablarnos del presupuesto.
En el punto anterior no se ha atrevido a hablar de ejecución presupuestaria en temas de inversión ferroviaria, claro, ¿cómo iba a decirnos en el punto anterior que durante los gobiernos del PP se habían invertido 1.
100 millones de euros en nuevas infraestructuras ferroviarias, mientras que ustedes en seis años han invertido 56?
¿No nos lo podía decir?
¿No nos podía decir que la media anual del PP de inversión en infraestructuras ferroviarias eran de 52 millones de euros y ustedes de 9,3?
Claro, ¡cinco veces menos!
El PP invertía el 500 % más que ustedes en infraestructuras ferroviarias.
Y aquí nos hace una del trilero, nos habla -eso no sé dónde lo ha aprendido, supongo que en China-, nos habla, por un lado, de lo que dice el presupuesto, y, por otro lado, nos cuenta lo que ejecutó en el presupuesto el PP.
Es curioso.
¡Eso es una trampa!
No nos haga trampas, consellera, porque si nos hace trampas, igual corre usted el peligro de engañarse también.

Claro, de esta forma dice: «Había 5 millones de euros en el presupuesto…», y luego dice: «…hasta 2019».
¿Sabe qué ha ejecutado usted, consellera, en puertos, en el 2020 y en el 2021?
En el 2020 invirtió 102.
000 euros, y criticaba al PP que hubiera invertido el 2,4; y en el 2021 usted invirtió ¡23.
000 euros!
, según la Intervención General de la Generalitat.
Entonces, claro, ¿con qué cara, consellera?
Resulta que han invertido ustedes, han invertido realmente, ha ejecutado el presupuesto, 10 millones de euros en seis años, 1,7 millones de euros.

La senyora presidenta:

Senyor Castelló.

El senyor Castelló Sáez:

…-finalizo-, mientras que el PP en esos veinte años, que usted ha querido tirar por el suelo, invirtió 2,4 millones euros, ¡ojo!
, con 10.
000 millones de euros menos de presupuesto del que disponen ahora.

Señoría, omita datos como la inversión en ferrocarril pero no nos mienta, no nos tome por imbéciles, por favor.

Gracias, presidenta.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Castelló.

Es ahora el turno de Unidas Podemos.

Señor Blanes, cuando quiera.

La senyora Blanes León:

Gràcies, presidenta.

Gràcies, de nou, senyora Torró, perquè jo no sé si estem en comissions diferents, però jo sí que he vist que vosté ha plantejat moltíssims dels projectes que ja venen, bé, planificats per la seua conselleria, molts d'ells ja licitats, molts d'ells per a començar a executar-se este mateix any.

Sí que és cert que es va anunciar, es va fer un anunci genèric d'eixos 88 milions d'euros, però és que des del primer moment, i pareix ser que s'estan canviant les tornes, des del primer moment es va dir que era amb la col·laboració i la cooperació publicoprivada.
Que açò, esta crítica, la poguérem fer, potser, el meu grup parlamentari, que sap vosté que som més de la gestió pública sí o sí directament, jo crec que seria una cosa més lògic, però que siguen precisament els grups de l'oposició, en este cas siga el Partit Popular, o Ciudadanos, o Vox, que critique açò, bé, a mi em deixa com a poc sorpresa.

Vosté ha parlat d'eixos 43 milions fins al 2025, i jo entenc que al ritme que s'ha anat creixent en els pressupostos són dades que són totalment assumibles, són assumibles perquè, com bé vosté ha dit, l'últim pressupost del Botànic, el 2022, ja contemplava eixos 10,8 milions d'euros.

Jo també volia preguntar-li, perquè és cert que també estan els fons Next Generation, estem parlant de fons de recuperació i resiliència, que entenc que també podrem acollir-nos a molts d'aquests projectes que puguen passar a través d'aquests fons europeus i que podran incrementar inclús més aquest pressupost; de fet, en aquell moment es parlava de 88 milions, vosté hui ha dit ací més de cent milions.
Per tant, durant tot aquest temps el que s'està treballant és precisament per a incrementar eixes inversions, i eixes inversions que, com vosté ha dit, no sols seran de fons directes de la Generalitat sinó també a través de les concessions.

Després, jo crec que es poden parlar de moltes coses però és una cosa molt evident.
Ací, la llei de pressupostos s'aprova anualment, i l'última llei de pressupostos del Partit Popular, vosté ho ha dit, eren 2,14 milions, i estos són més de deu milions.
Per tant, les dades estan ahí.

Després, dir que el que hem hagut d'anar fent ha sigut adaptar-se a les circumstàncies, i jo crec que això és gestionar bé els ports, no sols posar el pressupost necessari, que sí, i que és fonamental tindre el pressupost necessari per a fer les actuacions, però també adaptar-se; adaptar-se a les mesures covid que es van haver de fer durant el temps de pandèmia.
També això sabíem que afectava els ingressos, era evident, però era necessari per tal que els usuaris pogueren mantindre la seua activitat, i també ara, durant la guerra d'Ucraïna, que també s'han hagut d'adaptar.
Vosté ha dit, no?
, com va ser la reacció davant d'una altra crisi anterior, que va ser la crisi econòmica del 2010, i com ha sigut aquesta.

Per tant, jo pense que els fets són aquestos i les inversions queden plasmades als nostres ports i costes.

Gràcies.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyora Blanes.

És el torn ara del grup Compromís.

Senyora Bachero, quan vullga.

La senyora Bachero Traver:

Gràcies, presidenta.

Consellera, moltes gràcies per la seua compareixença i per explicar-nos amb el màxim detall aquest pla d'inversions en els ports de la Generalitat.

Des del nostre grup parlamentari valorem l'augment de les inversions dels nostres ports en els darrers pressupostos i en els darrers anys, i, per tant, també l'execució pressupostària durant aquestos.

Pel que fa a l'execució pressupostària i als ingressos portuaris en la present legislatura i sense perjudici de les dades de 2020, que estan amb la incidència d'aquesta crisi del covid-19, tant en 2021 com en 2022 la comparativa entre les previsions inicials d'ingressos i de despeses superaria el 40 % que contempla la llei de ports.
Vaja açò per davant.
Si comparem l'últim pressupost aprovat pel Partit Popular en 2015, eixos 2,14 milions d'euros, amb l'últim aprovat pel Botànic en 2022, de 10,80 milions d'euros, hi ha un increment del 504 %.
Aquest increment implica poder fer les millores necessàries tant en el personal com en el manteniment de les nostres instal·lacions portuàries, condicionament de noves atracades i superfícies, actuacions en matèria d'accessibilitat ferroviària amb mecanismes de recuperació i resiliència.
Els trenta-sis ports de la Generalitat no han tingut durant molts anys l'atenció necessària i ara, per fi, s'està revertint aquesta situació.

És veritat que les inversions en costes han sigut normalment molt menors que les realitzades en ports, però també és de justícia assenyalar que no tot el capítol VI del programa 514.
30 han sigut inversions en ports.
Evidentment, açò passa també perquè no tenim les competències directes en les platges, però sí que en aquesta línia, des del nostre grup parlamentari, hem presentat una iniciativa perquè part dels diners que se generen en els ports, tant els de la comunitat com els estatals, es pogueren reinvertir en pal·liar els danys que provoquen a les platges del sud o altres recursos naturals que puga haver-hi.
I sí que també el que estem veient en la comissió d'estudi sobre els forts temporals, doncs, és justament açò, no?
, la incidència tan gran que tenen en el Mediterrani, en els nostres ports, sobre les platges del sud i que moltes d'estes estan a punt de desaparèixer.
Per tant, sí que m'agradaria saber si s'han plantejat en algun moment poder negociar alguna qüestió així, o si en algun lloc ja s'està fent, que potser que en algun port ja s'estiga realitzant açò.

Bé, tornant a les inversions, la realitat és que en aquestes dues legislatures les inversions dels ports de la Generalitat s'han incrementat i són els pressupostos més elevats des que la comunitat va assumir aquestes competències en els anys huitanta.
No hem d'oblidar que tots els ports de la Generalitat són molt importants pel caràcter cultural, econòmic, turístic i pesquer que tenen.

Consellera, sabem que des del Botànic estem millorant, adequant i fent més accessibles els nostres ports, impulsant la transició ecològica i digital.

Des de Compromís defensem el desenvolupament econòmic, sempre que siga també compatible amb la protecció del medi ambient.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyora Bachero.

Ara, té la paraula la portaveu del grup Socialista, Sandra Martín.

Quan vullga.

La senyora Martín Pérez:

Bueno días.

Gracias, presidenta.

Disculpas de antemano por la intervención en esta modalidad, pero las circunstancias así lo aconsejan.

Consellera, bienvenida a esta comisión de obras públicas y reiterarle desde el grupo Socialista todo nuestro apoyo para trabajar a su lado en todos los asuntos relacionados con su competencia.
Muchas gracias por sus comparecencias en esta mañana y por sus explicaciones en los dos puntos de esta comisión.

Concretamente, en este punto sobre el que usted ha explicado todo lo relacionado con la gestión de los puertos autonómicos, consideramos que ha dado cumplida información a esta comisión sobre las importantes actuaciones que se están llevando a cabo en estas infraestructuras, y que, además, hay que recordar que se hayan inmersas en un potente proceso de transición energética y digitalización.

No me deja de sorprender, señorías, que el grupo que ha pedido esta comparecencia insista en trata de cuestiones en materia de gestión de los puertos de la Generalitat, pues ya se trató sin éxito de promover una resolución en esta comisión en el pasado mes de abril, y es evidente que después de su intervención se refuerza que es innecesario impulsar lo que ya se está haciendo a velocidad de crucero.
Sin embargo, y por lo que vemos, hoy pretenden seguir reeditando aquel debate en el que falta inversión en los puertos autonómicos.
Pues no, señorías, nada más lejos de la realidad, como usted ha explicado, hay planificación y hay inversión, no hay más que ver la intervención que acaba de hacer y todo lo que nos ha detallado.

Para este ejercicio tenemos todo el presupuesto en ejecución y hay planificadas inversiones plurianuales hasta el 2024.
Y lo ha dicho, consellera, y lo ha dicho bien claro, tanto ahora como su anterior comparecencia en el pleno para explicar su plan de trabajo, se está trabajando para garantizar la mejora de las infraestructuras portuarias en unas actuaciones que carecen de precedentes hasta la actualidad.
Estas son, señorías, realidades y buena gestión, no como en otros tiempos.

Miren, desde el 2015 se ha incrementado el presupuesto para puertos en un 500 %, mientras que anteriormente con el gobierno del PP se mantuvieron congelados los presupuestos para los puertos durante diez años.
Aquellos era presupuestos que no invertían en ninguna mejora concreta en línea nominativa, es que hay que recordar que durante diez años estuvieron presupuestados 2 millones de euros para el capítulo VI.
Sin embargo, ahora, ya, lo ha dicho usted bien claro, señora consellera, se está trabajando en mejorar los muelles, en mejorar la calidad de las estaciones marítimas, en poner en marcha diferentes planes para la integración puerto-ciudad, etcétera, etcétera.
No hace falta más que comprobar los presupuestos para ver cuál es la realidad que tenemos.

Hay inversiones numerosas, usted las detallaba, en distintas localidades, en Burriana, en Torrevieja, en Xàbia, El Campello, Peñíscola, Cullera, Benicarló, Santa Pola, Dénia, etc.
, etc.
Además, se están ejecutando distintas actuaciones para la mejora de la accesibilidad en costas y en playas, con habilitación de espacios públicos con una importante dotación presupuestaria, como son 14.
700.
000 euros.
Todo esto supone un ingente trabajo tanto para la dirección general como para los respectivos servicios de los puertos, que de manera coordinada trabajan para dinamizar estas infraestructuras desde el punto de vista social y económico.

Y, ¿cómo no?
, a este punto quería llegar yo.
ponen énfasis siempre (inintel·ligible per raons tècniques) …, y me deja perpleja, en el tema de las tasas (inintel·ligible per raons tècniques) … Señorías, yo creo, estaría muy bien que algunos grupos, en concreto el solicitante de la comparecencia, tenga un poquito claro qué es lo que votan sus diputados y diputadas en las leyes de acompañamiento para saber qué es lo que está pasando, porque a lo mejor deberían (inoïble per raons tècniques) …

Sin más, señorías, quiero darles las gracias, reiterarles su apoyo, y el agradecimiento a su comparecencia, y, por supuesto, estaremos a su disposición para todas las (inoïble per raons tècniques) …

Muchísimas gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Martín.

Ahora es el tiempo para contestar, para la señora consellera.

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

Molt bé.

Gràcies, en primer lloc, a tots pel to de les seues intervencions.

Abans, jo crec que ho he explicat bé, però pot ser, i crec que ho han nomenat també alguns diputats, no?
, però ho vaig a tornar a repetir.
Aquest govern ha incrementat en un 500 % la inversió en els pressupostos des de 2016 fins ara.
Ho dic, senyor Pascual, per la carència d'inversió que plantejava.
Que mai és prou?
Efectivament, mai és prou, per a ningun departament és prou, però no podem negar eixe augment del 500 %.

M'alegre que li haja aclarit alguns dubtes i que haja posat sobre la taula, doncs, els imports de cada actuació, si estan en redacció, si va a fer-se l'obra, i efectivament perquè vosté puga fer eixe seguiment que, com bé sap, és la seua tasca com a diputat.

Els ports de la Generalitat no han tingut durant molts anys l'atenció necessària, ho hem dit en alguna ocasió, i ara, des de la Generalitat, s'està revertint esta situació.
Estem millorant, i adequant i fent més accessibles els nostres ports i, a més, hem d'impulsar una transició ecològica i digital, perquè ninguna inversió que es faça en els nostres ports ha d'anar al marge de la cura mediambiental.

En aquestes dues legislatures hem augmentat les inversions amb els pressupostos més elevats des que la comunitat va assumir els ports, com he dit abans.
A més, la Generalitat fa costat als ports, com ho demostra l'exempció de tasques portuàries en moments de pandèmia.
Els ports han de ser oberts i accessibles perquè totes les persones puguen gaudir d'elles, senyora de Ciudadanos.
Sempre me pregunta quina és la nostra visió respecte als ports: oberts i accessibles perquè tots puguen gaudir d'ells i han de ser sostenibles, respectar el medi ambient i l'economia circular.
Cal aconseguir una integració dels ports i de les ciutats mitjançant el diàleg entre les institucions, Generalitat valenciana, ajuntaments, operadors i la ciutadania, i en això estem centrats com a conselleria.

A banda, m'ha dit si estic alineada amb els socis en relació als ports.
Li dic que compartim que el creixement econòmic dels nostres ports ha d'anar de la mà de la sostenibilitat.
Sense sostenibilitat les inversions serà impossible escometre-les.
I ahí estem capficats, mirant les millors solucions.

Ha dit també, ha fet una referència a com es fa al repartiment de les inversions en ports i si són discrecionals, i hem fet referència també als propis ingressos que arriben als ports, com se fa eixe repartiment.
He de dir-li que la destinació del 40 % dels ingressos al manteniment de les instal·lacions portuàries és una situació que el Consell ha anat corregint al llarg dels anys, perquè hem de recordar que és una mesura que es va aprovar des de l'any 2015, però hem de dir que en el primer any d'aquesta mesura, en 2015, es va aplegar sols al 11 % de l'execució.
Al llarg dels anys hem anat augmentant, fins a l'any 2020, amb un 62,6 %, que recordem que va ser l'any de la pandèmia, i actualment estem en el 87 %.
Per tant, hem anat millorant any rere any aquest percentatge i ara el dupliquem, tenint en compte que parlàvem d'eixe 40 %.

Senyor Castelló, li han contestat inclús directament els seus companys diputats.
Diu que no fem inversions, que parlem sols de 40 milions d'euros, i jo crec que manipula bastant les dades, perquè abans li ho ha dit alguna diputada, quan parlem de 40 milions d'euros diem allò directe, allò que ix des de les pròpies arques autonòmiques.
Hem parlat de vora cent milions d'euros que invertirem gràcies també a eixes inversions que van a fer-se per a aquells ports que estan gestionats a través de concessions.
Ho ha dit vosté, només invertien 2,4 milions d'euros.
Nosaltres la mitjana és de 5 milions d'euros.
I em diu que l'altre tant per cent del que hem executat, però si és que este pla és de 2022.
2022, 2023, 2024 i 2025.
Mire, si encara ens queden anys.
Però és que li he detallat inversió, li he detallat quan anem a executar-ho, si estan en redacció, si estan en obres.
Li tracte de donar molt de detall, efectivament perquè després facen la vostra tasca de fiscalització, perquè nosaltres tenim molt clar quina és la nostra prioritat i quina és la nostra vocació, que no són sols paraules, sinó executar.

Nosaltres no deixem les coses com després les han deixat vostés, que sempre fem un repàs, i a mi m'agrada, la L10, la Ciutat de la Llum, Parc Sagunt.
Eixes són, la PNL que treballaven vostés, que ho anunciaren a bombo i platillo, però hem hagut de vindre nosaltres a poder solucionar eixos problemes.
Perquè si entrem en cada una de les accions que li he dit, doncs, la veritat és que els hauria d'agarrar una poqueta de vergonya.

I, efectivament, com dia la companya de Compromís, és que estem revertint les situacions que vam heretar de vostés, eixa és la raó.
I malauradament no ho podem fer tot ni en una ni en dos legislatures, perquè 24 anys han donat per a massa, han donat per a massa, han donat per a massa, en alguns llocs 20, en alguns llocs 24 anys, en algun ajuntament que també havia de vore molt en els ports.

Però, efectivament, tranquils, nosaltres darrere d'1 el 2.
Però el més important és que ho anunciem i ho executem.
I eixa és la grandesa d'este govern.
Que vaig a dir-li, en tripartit, sí, en coalició, i estem traient resultats, els resultats que es mereix la ciutadania.
Vostés, en un monocolor, ni s'aclarien i ens deixaven molt de pufos.

I li diré una altra cosa, perquè els agrada molt a alguns nomenar a Xina, els contractes de Xina.
Els diré que totes les meues gestions que he fet en diferents càrrecs en esta Generalitat vaig en la cara ben alta i molt orgullosa, perquè molts d'ells són èxits, són èxits: salvar vides, Volkswagen i la Ford.

Crec que vostés no poden anar en la cara tan alta com vaig jo per tota la Comunitat Valenciana per aquests èxits que van a portar, en un costat, la protecció de la salut i, d'altre costat, riquesa per a la Comunitat Valenciana.

Gràcies.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyora consellera.

Algun?
Els tres grups de l'oposició?
Molt bé.

Primer, el senyor Pascual.
Quan vullga.

El senyor Pascual Pérez:

Muchas gracias, señora presidenta.

Señora consellera, muchas gracias por su intervención.

Bueno, simplemente contestarle que, y también contestando a otros miembros de la comisión, desde mi grupo parlamentario no se critica la colaboración público-privada, vamos a ver, pero una cosa es no criticar la colaboración público-privada y otra cosa es que ustedes presenten una nota de prensa diciendo o haciendo entender, contando medias verdades, como que se van a invertir, la Generalitat va a invertir 88 millones de euros, y hoy nos venga aquí a decir, porque no se especificaba en esa nota de prensa, que la Generalitat solo va a invertir 40 millones de euros de forma directa, y que el resto, los 48 millones restantes, lo van a hacer las concesionarias.
Eso es una manera de mentir o contar las verdades a medias.

Así que, bueno, antes estábamos, le estaba comentando que era un esperpento el gobierno de la Generalitat, con el Partido Socialista al frente, y que usted ha alabado ese tripartito, pero, vamos, su gobierno, sus socios de gobierno son aquellos que quieren boicotear directamente la ampliación norte del puerto de Valencia -ahora estamos hablando de puertos- y del baipás de Valencia, que hemos comentado anteriormente.
Unas obras totalmente necesarias para Valencia, para la Comunidad Valenciana y para el resto de España.

Usted en estos aspectos pues ha encontrado más apoyo por parte de la oposición, que tanto critica, que dentro de los propios miembros del gobierno.
¿Y esto por qué es así, señora consejera?
Pues porque son beneficiosos para la Comunidad Valenciana y para sus habitantes.
¿Puede usted decir lo mismo de sus socios de gobierno?

Sí que le quiero preguntar, ¿qué valoración hace usted de que sus socios de gobierno sean los principales boicoteadores de estos proyectos?
Y no me venga con la sostenibilidad.

Ustedes han exportado, el Partido Socialista ha exportado un modelo de gobierno nefasto para Pedro, vamos, para que lo utilice Pedro Sánchez, porque es nefasto para los intereses de los españoles y para España.
El gobierno de Pedro Sánchez es un auténtico esperpento.
Esta semana lo hemos visto en la Cumbre de la OTAN, donde la mitad del gobierno estaba dentro de la cumbre y la otra mitad del Gobierno de España estaba en la puerta manifestándose, en una manifestación antiOTAN.
Como digo, un auténtico esperpento.
Y, claro, ustedes están en este rifirrafe a nivel autonómico y a nivel estatal.

Y ya que estamos hablando de inversiones de puertos, pues también nos vamos a centrar en las inversiones de puertos en la Comunidad Valenciana en cuanto a ejecución presupuestaria de Puertos del Estado y Autoridades Portuarias, porque, aunque no es verdad, y usted hace mucho hincapié en eso, no son competencia directa suya, sí que entiendo que usted también tiene algo que decir al respecto, porque para el año 2021, 31 de diciembre de 2021, había una previsión de fondos para estos puertos, esos cinco de competencia estatal, de unos 144 millones de euros, pero…

La senyora presidenta:

Señor Pascual.

El senyor Pascual Pérez:

…el Estado, a través de las entidades que las explotan, solamente han ejecutado poco más del 17, es decir, de 144 solamente han ejecutado unos escasos 25 millones de euros.
Entiendo que usted, como consejera de puertos, debería de comentar algo o hacer alguna valoración al respecto o si va a tomar alguna medida.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Pascual.

Ahora es el turno de Ciudadanos.
Señora Peris, cuando quiera.

La senyora Peris Navarro:

Gracias, presidenta.

Le preguntaba, consellera, por su concepción de puertos, porque aquí al único que le hemos visto con firmeza ha sido al socialista presidente de la Autoridad Portuaria, el anterior conseller en esto se puso de perfil en muchas ocasiones y al final el puerto, un puerto es un motor económico, es también I+D+I.

Mire, no se deje engañar, yo supongo que es porque acaba de aterrizar, pero hay partidos que solo ven crecimiento económico, pero hay partidos que solo hablan de sostenibilidad y ven el puerto como si fuera un puerto fenicio.
Es decir, mire, lo difícil es justamente verlo como lo vemos nosotros también, y espero que usted siga esa línea, que es conjugar crecimiento económico y sostenibilidad económica.

Mire, ya he visto que del grado de ejecución no me ha contestado.
Y respecto de la fórmula, cuando hablamos del 40 %, no habla de la cantidad global, sino garantizar el 40 % en todos y cada uno de los puertos de la Generalitat Valenciana, en los 35.
Ya veo que de la creación del organismo autónomo de Denia tampoco, no sabe, no contesta, y eso que lo ha potenciado el Partido Socialista.

De la gestión de puertos que se van prorrogando sin sacar nuevas concesiones, tampoco; lo miraremos o le formularemos preguntas escritas.

Instalaciones fotovoltaicas en puertos.
¿Qué previsión?
Me quedo con ganas de que nos hubiera contado más.

Y bueno, ya me cojo al planteamiento que tenía su anterior antecesor en el cargo, el señor España, que apostaba que no solo eran importantes las inversiones, consellera, sino también hablaba de ese componente emocional.
Esto nos lo contaba en el Día de la economía azul, apelando al reencuentro del puerto y las ciudades, apostando por ese diálogo de puerto, instituciones, ayuntamiento, Generalitat, operadores, ciudadanía.
¿Cómo piensa trabajar ese diálogo?
Porque el único diálogo que hemos visto ha sido acabar en los tribunales de justicia, o con amenazas de recursos o con amenazas de paralizaciones.

Plan de economía azul apostando por la colaboración y cooperación público-privada.
Me encanta.
Cuando las cosas funcionan, se dejan.
Pero a ver si en otros ámbitos, como en la sanidad, también hablamos de esa cooperación.

Puertos seguros, accesibles, como usted nos los ha descrito, perfecto, pero también su antecesor hablaba, potenciando su capacidad económica y, ojo, turística, que usted no ha dicho nada de esto.
Entonces, ¿usted se lo cree también que puede ser dinamizador turístico?
Porque, claro, es que aquí sus socios y ustedes al final acaban criminalizando el turismo, poniendo una tasa y constituyendo al final un lastre.

Ya le digo, cómo nos va a concretar o qué piensa para hacer trabajar en ese diálogo, que queda muy bien en el papel, consellera, y que lo leíamos en ese plan que nos entregó con la bolsita y la libreta, pero yo del papel quiero pasar a actuar.

Gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Peris.

Es el turno ahora del Partido Popular.
Señor Castelló, cuando quiera.

El senyor Castelló Sáez:

Muchas gracias, presidenta.

Mire, yo los datos que doy son de la Intervención General de la Generalitat, de la cuenta general y de la ejecución de proyectos de inversión, que lo tiene en la página web de la intervención y lo puede comprobar.
Lo que no puede ser es que usted nos compare constantemente lo que decían en un presupuesto y lo que realmente han ejecutado.
Es que nos lo dice la intervención.
A mí me da igual que usted diga: «Hemos aumentado el 500 % los presupuestos», que para empezar es mentira porque lo compara con la ejecución anterior, pero me da igual, diga lo que quiera respecto a eso, pero es que la Intervención General nos dice que en el 2020 usted gastó 102.
000 euros, invirtió 102.
000 euros y en el 2021, 23.
000 euros.
¿Cómo quiere que me crea que su media es de 5 millones de euros?
Oiga, no, le acabo de dar el dato antes, es lo que dice el interventor, que ustedes han gastado 10 millones de euros en seis años.
¿Yo qué quiere que le diga?
Y que nosotros habíamos gastado 49 en 20 años.
Nuestra media sale de 2,4, como bien ha dicho, como bien ha dicho, de ejecución y la suya sale de 1,7.
Luego, podrá pintar lo que quiera en el presupuesto.

Por cierto, hablando de pintar en el presupuesto, señorías, consellera, nuevas infraestructuras portuarias en el presupuesto de 2022, 2.
686.
000 euros en total, 738.
000 para el año siguiente y un 1.
236.
000 para el año siguiente, eso es lo que dice el presupuesto.
Ahora, si ustedes me quieren computar estas otras nuevas infraestructuras como cuestiones portuarias que son, por ejemplo, el acceso a la Vía Verde y cala de la Renegá, la senda litoral de Marina d'Or o la pasarela y mirador de Pinedo, pues, lo computan; si así se quedan tranquilos, lo computan.
Pero la verdad es lo que yo les he dicho.
La verdad es lo que dice la intervención general.
La verdad es que ustedes son fatales gestionando y que, encima, nos hacen de trileros políticos aquí, al principio comparándonos datos de ejecución con datos presupuestarios y, en esta segunda, computando no solo las inversiones en los puertos, sino otras inversiones que se meten en ese saco global u otras cuestiones que tienen que ver con el mantenimiento y no tienen que ver con la inversión.

Entonces, ¿por qué no dejan ustedes de manipular los datos?
¿Por qué no dicen la verdad de una vez?
Posiblemente, consellera, usted podrá ir con la cabeza alta por la Comunidad Valenciana, yo digo que no; pero no diga usted que nosotros no, yo exactamente igual que usted puedo ir con la cabeza alta, ¿entre otras cosas, sabe por qué?
Porque, cuando hicimos ese Parc Sagunt, que ha sido una de las causas principales de que viniera Volkswagen, ustedes decían que eso era tirar el dinero, que eso era un despilfarro y que eso eran políticas especulativas.
Eso lo decía el Partido Socialista.
Porque, cuando se amplió el puerto, por el gobierno de Aznar, de Sagunto, ustedes votaron en contra.
Porque ustedes en el Ágora han buscado un banco para que realice las actividades y no han gastado ni uno o porque ustedes, en el tema Parc Sagunt, no gastaron 70 millones de euros (inintel·ligible) … o porque ustedes, en el tema de la T-2, que luego cambiaron de nombre, no hicieron ni un metro lineal de túnel del puerto…

La senyora presidenta:

Señor Castelló.

El senyor Castelló Sáez:

…ni invirtieron 200 millones de euros, han invertido 25.

Son ustedes un gobierno guinda que miente.

Gracias, presidenta.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Castelló.

Ahora, es el momento de contestar, señora consellera.

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

Gràcies, senyora presidenta.

Gràcies per les seues aportacions de nou que, de veritat, les valore quan són constructives, fins i tot, amb alguns de vostés tenim punts i tot en comú, com voler uns ports i unes infraestructures marítimes millors per a la nostra comunitat.

Però, sense dubte, les coses, doncs, no són com vostés les pinten.
Jo entenc que han de fer el seu treball d'oposició, però este govern de coalició dona estabilitat en una època que ens ha tocat viure, que és de les més complicades.
Perquè jo crec que sempre és recurrent, no?
, parlar dels tants per cent d'execució, és recurrent sempre, tots els anys; però un poquet de per favor, que portem dos anys de pandèmia, que tot el món sabem, en totes les administracions públiques, el complicat que ha segut tirar endavant els pressupostos que moltes vegades, en els dos últims anys, hem hagut de fer moltes modificacions de crèdit per poder donar solucions a allò urgent.

Pel que feu referència a la inversió per part privada, no significa això que estem enganyant ningú.
És que no sé si sap, senyor Pascual, com funcionen les concessions.
És que, anem a vore, és que és sòl públic i, per tant, com és un espai de titularitat de l'administració, s'ha de fer una concessió i l'administració determina com ho han de pagar i quines inversions han de fer i això ho determina l'administració.
I, en base a eixa concessió, se'ls diu als concessionaris: faça vosté esta inversió.
Això no significa que enganyem la gent.
Això el que significa és que l'administració aconseguix que, amb diners propis i privats, milloren les infraestructures dels nostres ports.
Això no és enganyar ningú, senyor Pascual.

Me parleu del port.
Ja ho hem dit en moltes ocasions, l'ampliació del port.
Farem i continuem fent la gestió amb tots, parlant amb tots, perquè el creixement econòmic vaja de la mà de la sostenibilitat.
Jo sé que als de Vox, quan parlem de la sostenibilitat, els entra un poc de mal d'estómac, però, efectivament, ho hem de fer baix la sostenibilitat, entre altres coses perquè el canvi climàtic ens ha dit ja moltes coses.

I, senyor Castelló, no se pintan, són previsions pressupostàries, són previsions pressupostàries i, he de dir-li-ho clarament, previsions pressupostàries que anem executant i que nosaltres estem preveient invertir molt més del que invertien vostés, 500 % més, senyor Castelló, el 500 % més.
I nosaltres, a diferència de vostés, és que quan diem les coses les complim; vostés no, vostés era molta propaganda, però, quan hem arribat nosaltres, doncs, ens hem trobat el que ens hem trobat.
Eixa és l'única veritat.

I me dèieu sobre l'estat.
Doncs, clar que jo estic i estem damunt, este govern, perquè l'estat invertisca també en els ports, especialment en els de titularitat d'ells.
Però li he de dir que estic molt contenta que la inversió de l'estat en el pressupost general de l'estat per al 2022 a la Comunitat Valenciana, en aquest àmbit, ascendeix a 158,114 milions d'euros.
L'autoritat Portuària d'Alacant, la inversió total prevista pels pressupostos del 2022 ascendeix a 8,4.
Autoritat Portuària de Castelló, en pressupostos, 24,155 milions d'euros.
Autoritat Portuària de València, 91, en 2022.
És a dir, el govern de Pedro Sánchez continua confiant en la Comunitat Valenciana i continua invertint en les infraestructures de la Comunitat Valenciana.

Els ho he dit abans, no me parlen sols del tant per cent d'execució en estos dos últims anys, que hem de tindre un poquito de por favor.
Vos ho he dit abans, hem viscut el moment de la pandèmia.
Anem als ajuntaments, anem a l'estat, anem a la comissió…, anem on vulgueu, a l'administració que vullgueu, governada per qui la governe, me dona igual, hem viscut un moment molt complex i anem a tractar… I, compte!
, en este temps complex, hem tirat avant l'ordinari més l'extraordinari i això no s'ha d'oblidar i ho ha fet este govern, el govern del Botànic.

La senyora presidenta:

Gràcies.

Gràcies, senyora consellera.

Hem acabat ací el punt de l'ordre del dia.
Li agraïm moltíssim la seua compareixença, la seua paciència i, en nom de tota la comissió, li dic que esta és sa casa, com no pot ser d'una altra manera, i segur que continuem vegent-nos de forma reiterada.

La senyora consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat:

Moltíssimes gràcies.

La senyora presidenta:

I nosaltres anem a passar al punt 4 de l'ordre del dia: compareixença del president de l'Autoritat Portuària d'Alacant per a informar sobre les indústries i empreses que operen en Alicante Port, sol·licitada pel Grup Parlamentari Unides Podem.

Com ja ens va informar el lletrat i hem rebut tots la carta del president, del senyor López Milla, que diu que «compromisos institucionales, agendados con anterioridad, imposibles de cancelar o trasladar a otras fechas, pues, su celebración no depende de esta autoridad portuaria, como la reunión del Comité de Distribución del Fondo de Compensación Interportuario», con lo cual pasamos a la siguiente comisión de obras públicas la comparecencia del señor López.

Pronunciament de la comissió sobre la compareixença president de l'Autoritat Portuària de València, del senyor Aurelio Martínez Estévez, per a explicar les suposades irregularitats i la suposada falta de transparència en la permuta fallida de terrenys al navilier Vicente Boluda Fos denunciada per altres grups parlamentaris, sol·licitada pel Grup Parlamentari Ciudadanos (RE número 51.
651)

La senyora presidenta:

Pasamos así al punto 5, que es el pronunciamiento de la comisión sobre la comparecencia del señor Aurelio Martínez, president de l'Autoritat Portuària de València per a explicar les suposades irregularitats i la suposada falta de transparència en la permuta fallida de terrenys al navilier Vicente Boluda, denunciada per altres grups parlamentaris, sol·licitada pel Grup Parlamentari Ciudadanos.

Pronunciament de la comissió sobre la compareixença del president de l'Autoritat Portuària de València, senyor Aurelio Martínez Estévez, per a informar sobre la seua gestió al capdavant de l'organisme públic, sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís (RE número 51.
805)

La senyora presidenta:

Els propose que, com açò és una votació i va dirigida a la mateixa persona, els propose a les seues senyories fer una votació general, ajuntant la 5 i la 6.
Si algun grup té problemes… Doncs, el punt 6 és el pronunciament de la comissió sobre la compareixença del senyor Aurelio Martínez Estévez, president de l'Autoritat Portuària de València, per a informar sobre la seua gestió al capdavant de l'organisme públic, sol·licitada, en este cas, pel Grup Parlamentari Compromís.

He de (veus)…

El senyor Pascual Pérez:

Disculpe señora presidenta, una consulta.
Aunque se voten conjuntamente, las solicitudes de comparecencia van por separado, ¿no?
, entiendo.

La senyora presidenta:

Sí, sí, clar.
Són dos temes totalment diferents.

El senyor Pascual Pérez:

Simplemente, por ahorrarnos el tiempo de votación.

La senyora presidenta:

Per estalviar-nos el temps.

El senyor Pascual Pérez:

Vale.

La senyora presidenta:

Òbviament, per això he preguntat, perquè si hi havia algun grup que anava a votar en un sentit en una compareixença i en un altre sentit en una altra, doncs, se feien dos votacions.

El senyor Pascual Pérez:

Entendido.

Muchas gracias.

Lo digo porque el compareciente puede, a lo mejor, no venir a alguna de las comparecencias.
Eso ya no lo sabemos, pero se puede dar la circunstancia.

La senyora presidenta:

Eso ya no lo sabemos.

Nosaltres ací votem.
(Veus)

Bé, he de comunicar-los que, donat que a la senyora Martín la càmera no li funciona, ha demanat, ha enviat, via mail i Whatsap, al lletrat el sentit del seu vot.
A partir d'ací, votem.
El lletrat, una volta votem, ja dirà la votació de la senyora Martín.

Vots a favor de la compareixença dels punts 5 i 6?
7.
Vots en contra?
0.
Abstencions?
(Veus) I la votació telemàtica, 4.
S'aprova el pronunciament de la comissió.

I algun grup vol fer alguna intervenció respecte a açò?
(Veus i rialles) Això, senyor… Senyor Castelló… (Veus) Senyories, per favor, no hem acabat la comissió.
(Veus) Ja, però o fora de micro o una intervenció com toca.
Se sent.

Bé, fins ací la comissió de hui.
El mes que ve tindrem comissió de PNL, recordeu que heu de (veus)… Perdó?
En juliol sí?
Nosaltres demanarem, si hi ha temps en el període parlamentari, tindrem la comissió en juliol i, si no, doncs, en setembre, quan la Mesa de les Corts estima adient.

(S'alça la reunió a les 13 hores i 15 minuts)