Coordinaci%C3%B3%281925.11.03%20macro.html





Comissió de Coordinació, Organització i Règim de les Institucions de La Generalitat realitzada el dia 3 de novembre de 2015.
Comença la reunió a les 10 hores i 39 minuts.
Presideix el diputat senyor Alfred Boix Pastor.
Reunió número 4.

El senyor president:

Bueno, empezamos la comisión.

(El secretari passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Bueno, iniciamos la comisión.

Pronunciament de la comissió sobre la compareixença dels membres del Consell de Liquidació de l'ens públic RTVV i de la mercantil RTVV, SAU en liquidació per a informar i retre compte del procés de liquidació i del pla d'actuació previst, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular (RE número 787)

El senyor president:

Me comentaban los portavoces al entrar en la comisión que había un acuerdo de la modificación del orden del día pasando el punto cuarto -si no he entendido mal- a ser el segundo punto del orden del día, que es el pronunciamiento de la comisión sobre la comparecencia de los miembros del Consejo de Liquidación del ente público Radiotelevisión Valenciana y de la mercantil Radiotelevisión Valenciana, SAU en liquidación para informar y dar cuenta del proceso de liquidación y del plan de actuación previsto, solicitada por el Grupo Popular.

Tiene la palabra el señor…

El senyor Ibáñez Bordonau:

Bien, muchas gracias.

Bueno, el motivo de la petición de esta comparecencia reside fundamentalmente en que al final de la legislatura pasada los liquidadores comparecen en estas Cortes y dan una cuenta amplia, porque fue una densa comisión, muchos de los que aquí (rient) están y estaban lo recordarán, de cuál era la situación en aquel momento.

Al inicio de esta legislatura, es cierto que el tema de radiotelevisión ha tenido pues varios vaivenes, ¿no?
, una primera parte de la legislatura en la que parecía que la televisión iba a aparecer de repente; posteriormente se dio marcha atrás; y en el pleno pasado se aprobó una ley en la que, además, hay un mandato muy concreto y muy expreso a los liquidadores que a nosotros se nos antoja, cuando menos, ajeno a las competencias propias de los liquidadores, que era cuantificar lo que un nuevo ente supondría, ¿no?
Los liquidadores, su papel lógico es el de la liquidación del anterior ente y nada tienen que ver -y esperemos que nada tengan que ver- con el nuevo ente.

Por lo tanto, nosotros consideramos que su comparecencia aquí, evidentemente, en aras a la transparencia y a la claridad que todos los grupos queremos, pues es más que oportuna porque, en primer lugar, nos van a dar una visión actual de cuál es la situación del ente de Radiotelevisión Valenciana y, evidentemente, nos pueden disipar dudas de futuro que puedan existir.

Este grupo, puesto en contacto con el resto de grupos, no tiene ningún inconveniente en que se acuerde esta comisión y que sea después su comparecencia en el seno de la comisión de radiotelevisión tan pronto se constituya y, por lo tanto, sea la primera comparecencia y la primera actuación que se realice dentro de esa comisión.

Pero sí que queremos que exista un compromiso claro por parte del resto de grupos de que efectivamente los liquidadores van a comparecer en estas Cortes, y ya decimos que no tenemos ningún inconveniente que sea en la comisión de radiotelevisión cuando se forme y si se dilatara en exceso pues, lógicamente, los haríamos comparecer en la de coordinación, pero estamos convencidos de que no se va a dilatar.

Por lo tanto, esa es la propuesta y creo que se deben de unir todas las fuerzas políticas a este compromiso.

Muchas gracias.

El senyor presidente:

Muchas gracias, señor Rubén.

Tiene la palabra el señor de Podemos.

El senyor Estañ García:

Desde el Grupo Podemos tomamos en consideración la propuesta de comparecencia, siempre y cuando -como ya se ha referido y se han referido los distintos miembros de los grupos parlamentarios- ésta se dé en la comisión prevista, que es la comisión de Radiotelevisión Valenciana, y allí estamos totalmente de acuerdo en que comparezcan y aclarar cuál va a ser su función anterior y cuál va a ser su nueva función, siempre con el objetivo de desenrollar el entramado jurídico que nos impide tener una televisión a los valencianos y valencianas.

Estamos totalmente de acuerdo en que comparezcan y en que sea en la comisión correspondiente.

Muchas gracias.

El senyor presidente:

Muchas gracias.

Por Ciudadanos.

El senyor Córdoba Cortijo:

No tengo mucho más que decir, que estamos de acuerdo en que comparezcan en la comisión oportuna y poco más.

El senyor presidente:

Muy bien.

Señor Ponce.

El senyor Ponce Guardiola:

Por el Grupo Parlamentario Compromís tres cuartos de lo mismo, consideramos que es esa la comisión en la que tienen que comparecer los liquidadores.
Y nada, en el momento esté constituida será el momento de que comparezcan y den allí cuenta.

O sea que, de acuerdo con el planteamiento que se ha hecho desde todos los grupos.

El senyor presidente:

Señora Peris.

La senyora Peris Cervera:

Gracias, presidente.

Compartimos el acuerdo que hemos adoptado porque consideramos que después de la aprobación la semana pasada del proyecto de ley y, además, tenemos pendiente la constitución definitiva de la comisión de Radiotelevisión Valenciana, compartimos que es el lugar idóneo.

Y, por supuesto, para el Grupo Socialista no hay absolutamente ningún problema en que comparezcan los liquidadores y que den ante esta cámara todas las explicaciones necesarias.

Pero yo sí quisiera recordar que la comisión de liquidación que conducía a la extinción de Radiotelevisión Valenciana fue aprobada en noviembre del 2013 y que hasta octubre del 2014, es decir, un año después, es cuando con la mayoría absoluta del Partido Popular y -supongo- por la muchísima presión que existe, un año después se acepta la comparecencia en la comisión de control de Radiotelevisión Valenciana.

Bueno, pues, en mayo hubieron elecciones, ha habido cambio de gobierno, en el mes de julio se nombraron los tres nuevos liquidadores.
Estamos hablando de que están en funcionamiento prácticamente dos meses.

Y, por lo tanto, dicho lo previo de que no tenemos absolutamente ninguna dificultad de que comparezcan, forma parte también de las señas de la nueva manera de entender la política, del cambio que se ha producido; pero sí resaltar, en fin, para que lo tengamos en cuenta, que tardaron un año desde aquella primera comisión de liquidación, un año en comparecer aquí.

Los nuevos liquidadores llevan apenas tres meses, por lo tanto no estamos diciendo que un año pero sí, al menos, un término prudente para que también los liquidadores puedan darnos la información concreta y exacta que necesitamos.

Bienvenido, por lo tanto, este acuerdo, que sea en la comisión cuando se cree, y abiertos como siempre a la comparecencia, en este caso de los liquidadores para que nos puedan arrojar luz de cómo va el proceso, de lo que se han encontrado, de lo que no se han encontrado, de las trabas y dificultades -que ha habido muchas-, y para que quienes somos diputados y diputadas podamos hacerles las preguntas que consideremos pertinentes.

El senyor president:

Muy bien.

¿Tienes las transacciones ya?
Sí, por favor.

El senyor secretari:

Llig com quedaria l'acord definitiu, la decisió d'esta comissió seria: «Instar la Mesa de Les Corts la compareixença dels membres del Consell de Liquidació de l'ens públic RTVV i de la mercantil RTVV, SAU en liquidació per a informar i retre compte del procés de liquidació i del pla d'actuació previst en el moment estiga constituïda la nova comissió de RTVV.
» (Soroll de papers)

El senyor Ibáñez Bordonau:

Sí, yo por mi parte, el Grupo Popular, agradezco la voluntad de todos los grupos a llegar a este acuerdo.

Evidentemente, entiendo que no se va a dilatar en exceso la formación de la nueva comisión de Radiotelevisión Valenciana y, por lo tanto, pues nos parece correcto el acuerdo.

El senyor president:

Muy bien.

Me comentaba la letrada que estuviera firmada por todos los…, ¿no?
Vale.
Muy bien.

Pues, continuando con el orden del día y también informarles a los portavoces que se ha retirado el punto 3 del orden del día, la proposición no de ley sobre medidas contundentes para paliar los daños.

Por consiguiente, ahora pasaríamos… Muy bien, vale.
Pues, ¿votos a favor?

(Inoïble per raons tècniques) … comisión, para darle la bienvenida a la secretaria autonómica.
(Pausa llarga)

Me comentaba la señora letrada que con las ganas que tenemos de ser ágiles y eficaces se me ha pasado la aprobación del acta anterior, que entiendo que si nadie me ha hecho ninguna salvedad (veus), si quiere, se vota también, no hay ningún inconveniente pero, entendiendo que nadie al entrar me ha hecho ninguna salvedad, la daba como correcta.

Compareixença de la secretària autonòmica de Transparència, Responsabilitat Social, Participació i Cooperació, senyora Zulima Pérez Seguí, per a informar sobre el pla d'actuació i treball al davant de la secretaria autonòmica, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular (RE número 692), a la qual s'acumula la sol·licitada a petició pròpia (RE número 2.
430)

El senyor president:

Y aprovechamos para darle la bienvenida a la secretaria autonómica de Transparencia, Responsabilidad Social, Participación y Cooperación, para informar sobre el plan de actuación y trabajo al frente de su secretaría autonómica, que está solicitada por el Partido Popular y también a petición propia del gobierno.

Señora Pérez.

La senyora secretària autonòmica de Transparència, Responsabilitat Social, Participació i Cooperació:

Bé, comencem.

Moltes gràcies, president.

Gràcies, membres de la mesa.

Senyories, comparec per primera vegada en seu parlamentària, en la Comissió de Coordinació, Organització i Règim de les Institucions de La Generalitat per a exposar les línies que es duran a terme des de la secretaria autonòmica en la present legislatura.

Com podran vostés imaginar, per a mi hui és un dia de doble satisfacció.

D'una banda, com a professora de dret constitucional, a més de la bonica i vocacional labor docent, tinc com a treball la investigació en matèria de dret autonòmic i d'organització territorial de l'estat.
Per aquest motiu, comparéixer hui en el lloc on resideix la representació del poble valencià és, evidentment, motiu d'emoció.

D'altra banda, la satisfacció de poder relatar-los quines van a ser les línies d'actuació de la conselleria en general i de la secretaria autonòmica de la que sóc titular en particular.

Com vostés saben, esta és la primera de moltes compareixences que tindré l'honor de fer com a responsable en polítiques de transparència, responsabilitat social, participació i cooperació, este nom tan llarg.
Però que la paraula transparència estiga en el títol de la secretaria autonòmica no significa que siga només un nom; igual que la rendició de comptes no és únicament un concepte sense contingut, com sembla que sí que ho haja sigut en altres temps.

Sóc una defensora del bon ús dels recursos públics.
La confiança que la societat té depositada en aquest govern ens obliga a gestionar els diners públics i les polítiques amb honradesa i amb eficiència.
Representem el govern de tots els valencians i valencianes i tenim l'obligació de retre comptes de les nostres actuacions polítiques.

Sembla una obvietat però -com tots vostés saben- el comportament ètic, transparent i honrat no ha sigut lamentablement l'estendard del passat en La Generalitat.

Senyories, abans de començar a relatar quines són les accions ja iniciades o realitzades i els eixos de futur de la política de la secretaria autonòmica, permeteu-me unes breus reflexions per a poder contextualitzar la nostra tasca de govern.

Hem viscut la pitjor pàgina de la història de la democràcia a la nostra comunitat.
La greu situació econòmica i social en què ens trobem, l'infrafinançament a què ens sotmet l'estat espanyol, la corrupció política en diferents trames repartides arreu de les nostres províncies i vinculades fins i tot a un tema de la nostra conselleria, com és la cooperació, l'opacitat i la falta de diàleg en la gestió pública, les desafortunades polítiques de retalles de drets socials, entre altres qüestions, han situat a la Comunitat Valenciana, la nostra comunitat, contínuament en titulars de premsa que disten molt de la dignitat manifesta del nostre poble.
El poble valencià, de veres, som un poble honrat.

La imatge institucional de la Comunitat Valenciana ha quedat molt perjudicada.
Ja adverteix Muñoz Machado al seu llibre Informe sobre España que mentres que les crisis econòmiques passen, les crisis institucionals són molt més profundes i difícils de superar.

Hem d'aconseguir que els ciutadans tornen a creure en les institucions i tornen a confiar en la política, perquè és des de la política des d'on es poden solucionar les coses.
Eixe és un dels nostres reptes: recuperar la confiança en les institucions.

D'altra banda, la universalització de la informació, a través dels mitjans informàtics i les xarxes socials, requereixen un canvi de rumb en la concepció del model de governança i en la interlocució amb la societat, així com el disseny de mecanismes que garantisquen el dret a saber de la ciutadania.

Així es visualitza la necessitat d'una reconfiguració en la relació entre els poders públics i la ciutadania.

La degradació de la confiança i la crisi de legitimitat que pateixen les institucions en general, i les institucions valencians en particular, plantegen el repte d'evolucionar des de la simple delegació del poder a través del vot a favor dels seus representants cap a un escenari on els ciutadans siguen els actors i participen de forma activa en els assumptes públics.

És important enfocar l'acció de govern sota la perspectiva del govern obert, basat en tres pilars fonamentals: la participació, la col·laboració i la transparència.

Com poden veure, parlar hui de transparència és més que complir amb un mandat burocràtic, va més enllà de les declaracions simbòliques, més enllà de l'aparença.
Com Maquiavel considerava al seu Príncep, «tots veuen el que tu aparentes; pocs adverteixen el que eres».
Cal aconseguir traspassar l'aparença i deixar veure completament la realitat.

La transparència és el primer pas cap a la rendició de comptes, cap a la rendició dels comptes amb els ciutadans, establint què està fent-se i com està fent-se.
A més, la transparència du aparellada la gestió de la informació.
I això és un repte per a ser més eficients.
També és un element essencial per a recuperar la legitimitat perduda i resulta fonamental per a exercir la participació no manipulada.

Som conscients de la tasca que se'ns ha encomanat en pro de la regeneració democràtica.
S'ha iniciat una nova etapa valenciana, on la màxima kantiana que tota acció referida als drets dels altres que no suporta ser publicada és injusta comença a materialitzar-se a la nostra comunitat.

Hem introduït canvis profunds i perdurables a la Comunitat Valenciana, mitjançant mecanismes polítics, jurídics i simbòlics que expressen el rebuig rotund a les causes de la corrupció i a l'experiència d'anteriors governs.

Intentaré no fer més esment al passat, no fer més esment al passat en aquesta compareixença, encara que com va dir Santayana, «aquells que no recorden el passat estan condemnats a repetir-ho».
Sóc conscient que és el moment de mirar al futur amb il·lusió i amb valentia, encara que coincidiran amb mi que és difícil no tenir present el passat si encara segueix tenint ressò l'actualitat als titulars dels diaris.

En tot cas, el nou govern, fruit del consens amb l'Acord del Botànic, i com ja va dir el conseller a la seua compareixença, va a marcar una nova forma de fer política en què la transparència envaeix tots els racons, afavorint el diàleg i incentivant la participació dels col·lectius socials, promovent mecanismes d'anàlisi i avaluació de l'acció ordinària de l'administració per a evitar desviacions improcedents, portant a la mateixa administració mecanismes de responsabilitat social i recobrint tot açò d'un fort compromís amb la solidaritat, la igualtat i els drets fonamentals.

Senyories, com no vull abusar del meu temps, estaré…, entraré a relatar de forma resumida algunes de les accions i iniciatives més importants empreses en aquestes mesos que han transcorregut des de la nostra arribada al govern valencià, així com també exposaré els objectius de la secretaria autonòmica per a la present legislatura.

Som conscients que des de la nostra conselleria podem promoure un canvi, més que necessari, per a la millora de la imatge exterior de la Comunitat Valenciana, rescatant-la d'una mala fama que no mereix la ciutadania.
Aquesta intencionalitat impregna totes les nostres línies generals de futur que procedisc a relatar.

Bé.
Com saben, i com estableix l'article 7 del Decret 160/2015, de 18 de setembre, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Transparència, Responsabilitat Social, Participació i Cooperació, la secretaria autonòmica és l'òrgan a què correspon dirigir i coordinar els òrgans directius adscrits sobre la dependència, així com les unitats administratives integrades en aquesta.
De la secretaria autonòmic depenen les direccions generals incloses en el mateix capítol.

En el cas de la meua secretaria autonòmica i de la conselleria de transparència, les direccions generals amb les quals comptem són, o de les quals es compon la conselleria, són la Direcció General de Transparència i Participació, la Direcció General de Responsabilitat Social i Foment de l'Autogovern i la Direcció General de Cooperació i Solidaritat.

Passem, per tant, a vore les línies i objectius de cadascuna d'elles.

Bé.
Començarem amb l'àrea de transparència i bon govern.
Des d'aquesta àrea treballarem en el que es refereix a mesures de coordinació i avaluació de l'aplicació de la llei, difusió d'ella i formació tant a nivell de La Generalitat com d'altres institucions.

En aquest aspecte hem tingut ja reunions amb totes les autoritats i institucions de rellevància estatutària, començant pel president d'aquesta cambra, és a dir, d'aquestes Corts, i també amb altres organismes, com diputacions, nombrosos ajuntaments, xarxes d'associacions, universitats i també altres institucions.

A totes elles se'ls ha oferit una informació puntual i concreta de les nostres intencions i s'ha proposat un marc de col·laboració com el dels convenis que se signaran prompte amb la Diputació de Castelló, Diputació de València o, per exemple, també amb organismes com Transparència Internacional.

El 21 d'octubre es va celebrar una trobada amb municipis de més cinquanta mil habitants per a poder revisar, posar en comú i dissenyar solucions a les qüestions relatives a la implantació a la llei.
A més a més, també hem distribuït guies digitals sobre l'aplicació d'ella entre ajuntaments i organismes públics.

Bé.
En aquesta línia es col·laborarà amb institucions de rellevància estatutària per a facilitat el desenvolupament d'aspectes concrets, es mantindrà la comunicació fluïda i la cooperació amb ajuntaments, diputacions, Federació Valenciana de Municipis i Províncies, institucions i organitzacions tant en l'àmbit local, autonòmic com en l'estatal.

Aprofite també per a anunciar que en el mes de febrer tindrà lloc a València el Consell Estatal de Transparència, que a més dels fruits que puga donar la reunió, que segur que són molts, el fet que es celebre a la nostra comunitat contribuirà segurament a la millora de la nostra imatge com a govern.

Una part fonamental per a nosaltres és la coordinació entre totes les conselleries.
És per això que hem creat un grup de treball amb representants de tots els departaments per tal de promoure la millor coordinació i consecució d'objectius en matèria de transparència.

En aquest sentit, continuarem treballant de forma coordinada per a avaluar i revisar les qüestions de contingut que han der públiques, així com per a cercar solucions de forma conjunta a aquelles disfuncions que puguen produir-se.

Hem dissenyat també un programa de formació, en compliment del que establix la llei, a través de l'Institut Valencià d'Administració Pública, que ens permetrà formar als treballadors i les treballadores que gestionen diferents processos susceptibles de la matèria.
Aquestos cursos es realitzaran en coordinació amb diferents serveis de La Generalitat.

Una vegada traçat este pla de formació per al funcionariat de La Generalitat, continuarem detectant quines són les necessitats formatives i les àrees de treball per a millorar el nostre pla any rere any.

En segon lloc, en matèria de regulació, com ja va apuntar el conseller al plenari d'aquesta cambra, anem a elaborar una sèrie de reglaments.
El primer que es va anunciar va ser l'elaboració d'un reglament que aprovarà el codi de bon govern.
Doncs bé, aquest reglament es troba ja en període d'exposició pública.
El text prové d'un procés en què han participat experts en matèries relacionades amb el dret, amb la ciència política i amb l'ètica.

El punt en què es troba ara mateix, com he dit, és el d'exposició pública, però puc anunciar que a més és un procés participatiu, ja que s'ha articulat un sistema de recollida d'aportacions de la ciutadania.

Així, a més de donar la publicitat a la tramitació del projecte normatiu conforme a l'article 43.
1 c de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, i l'article 52 del Decret 24/2009, de 13 de febrer, sobre la forma i l'estructura i procediment de l'elaboració dels projectes normatius, en el qual, com bé saben, s'obri un període de quinze dies per a les persones i entitats interessades, s'ha obert un procés participatiu amb caràcter general on qualsevol persona pot presentar al·legacions, suggeriments o observacions al projecte a través del correu electrònic.
Aquest termini s'acabarà el pròxim 10 de novembre.

A més a més, estem treballant conjuntament amb la direcció general de tecnologies de la innovació per a articular instruments que puguen servir en el futur per a la tramitació de processos participatius en qüestions normatives.

També hem iniciat el treball per a l'elaboració del reglament que desenvolupa la resta de la llei en els aspectes generals de transparència.
Es promouran també, si escau, futures propostes legislatives tendents a l'aprofundiment democràtic en matèries com la millora del sistema de contractació o el règim d'incompatibilitats.

Com saben vostés, senyories, el dia 8 d'octubre entrava en vigor l'apartat de publicitat activa de la Llei de transparència, bon govern i participació ciutadana de la Comunitat Valenciana.
Hem transformat els instruments informàtics actuals en un portal de transparència que complix amb els mandats de la llei.
Més avant es transformaran aquests instruments, els instruments que hem utilitzat, per a complir actualment la publicitat activa.

La transparència ha d'anar associada sobretot a dos valors.
El primer és el d'accessibilitat, és a dir, que la informació siga accessible a qualsevol persona en qualsevol moment i en qualsevol lloc.
Però també el de receptivitat per part del govern.
Ja estem treballant, per tant, des de fa mesos en el nou portal de transparència i en les aplicacions informàtiques que puguen millorar l'accés a la informació d'una forma molt més intuïtiva i d'una manera més clara.

Aquest portal estarà disponible a principis d'any, cap al mes de gener o febrer.
Així aquest nou portal de transparència, que, com ja he dit, presentarem a principis d'any, apareixerà també l'apartat d'open data.

A més de tot allò indicat, hem aprovat ja el protocol de transparència per a actuacions del Consell en casos de desastres o catàstrofes.
És un protocol que no existix en la resta de comunitats autònomes i és una qüestió innovadora dins del que és l'elenc de la transparència.

S'elaboraran també informes i protocols sobre aspectes relacionats amb l'ampliació de la transparència en l'activitat ordinària del Consell.
També es col·laborarà amb altres conselleries en el compliment de la llei de transparència i per a servir d'enllaç entre elles i els diversos agents de la societat civil interessats en l'aplicació d'aspectes concrets d'ella.

Signarem també convenis i altres formes de col·laboració amb universitats, diputacions, fundacions i entitats per a activitats futures de formació i debat en matèries pròpies de la conselleria.
Exemples d'aquests convenis són, per exemple, el que signarem amb Transparència Internacional o els signats amb les diputacions de València i Castelló, les universitats públiques o -no és d'esta matèria, però també l'hem signat, serà d'una altra, després relataré- el signat amb el Tribunal de les Aigües.

Bé.
En quart lloc, respecte a l'agència antifrau, i com ja va assenyalar també el conseller, col·laborarem amb els grups parlamentaris, en el marc del pacte del botànic, per a crear aquesta agència, sota els principis d'independència i cooperació entre el Consell i Les Corts, amb claredat en la seua estructura i en la definició de les seues funcions.

Hui mateix, tant el conseller com la directora general de Transparència i Participació, es troben reunits amb el director de l'agència antifrau de Catalunya per a cercar models i intercanviar experiències sobre aquest tipus d'agències.

Bé.
En quint lloc, una part fonamental per a garantir la transparència i per a seguir les pràctiques impròpies, és el treball en matèria d'inspecció i intervenció que en aquest cas depén de la sotssecretaria.
La relate perquè des de la conselleria, evidentment, no estem treballant com a compartiments estancs, sinó que compartim el treball entre tots i cadascun dels organismes.
Així que a pesar que depenga de la sotssecretaria, és una part fonamental en matèria de transparència.

I, per tant, passe també a relatar que en aquest aspecte tenim com a objectius, en primer lloc, la definició i aplicació i els protocols d'actuació i la dinamització de les actuacions de la inspecció de serveis, incrementant els seus efectius i dotant-la d'un estatut jurídic clar.

La seua principal actuació s'encaminarà a la verificació del compliment sistemàtic de les normes jurídiques, administratives i econòmiques en el si de l'administració del Consell, intervenint en els casos d'indici d'abusos administratius i vetlant pel compliment de les normes que afavoreixen la participació, la transparència, la responsabilitat social i la correcta relació de l'administració autonòmica amb la ciutadania.

En sisé lloc, la sensibilització i la formació en matèria d'ètica, de democràcia, de transparència, de participació i de responsabilitat social.
Creiem que és una cosa més que necessària, i per això estem organitzant el fòrum permanent d'ètica pública i democràcia, en col·laboració amb les universitats i altres centres formatius, fundacions especialitzades, associacions i ajuntaments destinat sobretot a promoure el debat públic sobre el paper de l'ètica en l'articulació de la societat civil i la seua influència a la vida pública.

Les primeres jornades d'aquest fòrum tindran lloc a València i a Alacant els dies 9 i 10 de desembre respectivament.
I comptarem amb el jurista peruà, José Ugaz, que, com vostés saben, compta amb una dilatada carrera en la lluita contra la corrupció política.

Faig un incís, faig un incís abans d'acabar de relatar les qüestions en matèria de transparència, i aprofite, ara que em trobe en aquesta cambra, per a recordar-los i demanar-los que, per favor, designen els membres de la comissió executiva del Consell de Transparència, els quals estan pendents de designar per part de Les Corts.
Seria molt d'agrair perquè és un òrgan fonamental també per al control de la transparència.

Bé, en segon lloc passe a relatar-los la següent de les àrees de la nostra conselleria, que són les qüestions de participació i atenció ciutadana.

Existix una clara necessitat d'establir una relació normalitzada en el teixit associatiu de la nostra comunitat, així com també treballar diferents incentius per a la participació, crear i fomentar una societat participada és un pas important en la regeneració democràtica que precisem.

Per això es desenvoluparà un pla estratègic que analitze la situació de l'associacionisme, tant quantitativa com qualitativament, i que establisca criteris per a fomentar la sostenibilitat de les associacions i les xarxes en què s'integren.
Aquesta línia de treball ja s'ha iniciat amb les jornades de participació ciutadana en la Comunitat Valenciana fent un diagnòstic.
Amb elles es pretén fer una avaluació inicial de la situació actual, conéixer l'opinió del teixit associatiu i conéixer les necessitats i opinions de les institucions públiques de la comunitat.

Les jornades, que tindran lloc els dies 19, 20 i 23 de novembre a les tres capitals de província, pretenen donar veu a aquells que ara no en tenen.

S'identificaran els grups i xarxes rellevants en el foment de la participació, especialment els dedicats a la participació cívica, entesa com a tal, la que té per objecte conformar un espai públic, articulat i crític amb finalitats d'interés general.

Cal recordar que existixen molts altres àmbits en els quals ja existixen organismes i mitjans legals per articular la participació: l'àmbit cultural, esportiu, religiós, el juvenil, el de dones o, per exemple, també el de cooperació.
En aquestos casos es col·laborarà amb les conselleries respectives i se'ls facilitarà els instruments oportuns.

Es dissenyarà també una política de cooperació d'incentius basada en el suport a projectes associatius, xarxes, federacions, que s'emmarquen en objectius generals.

A més a més també es realitzaran materials o cursos de formació específics per a fomentar la participació i la construcció d'associacions.

Promocionarà també la utilització de xarxes socials i altres eines informàtiques per afavorir l'associacionisme i la participació cívica.

Es realitzaran també trobades entre els grups de participació cívica i ajuntaments per a compartir experiències i establir models en matèria de participació, pressupostos participatius o participació paritària.

Es constituirà el consell de participació ciutadana, que establix la llei.
Es procedirà a una revisió dels òrgans existents en La Generalitat que treballen temes de forma sectorial, relacionats amb la participació i es ficarà major funcionalitat i eficiència, anant més enllà d'una foto i treballant de deveres la interlocució en la ciutadania que permeta la coresponsabilitat en la presa de decisions.

També en l'apartat de participació trobem matèria de regulació.
En aquest cas es redactarà, una vegada consolidat el desenvolupament del reglament de participació i avaluat el seu impacte, una llei de participació i foment del dret d'associació més concreta, que milloren en l'àmbit de la Comunitat Valenciana l'exercici d'aquest dret, el dret d'associació.

També es desenvoluparà el reglament que regule els centres valencians a l'exterior, també anomenat Cevex.

Es col·laborarà també amb la Conselleria de Justícia, Administracions Públiques, Reformes i Democràcia i Llibertats Públiques en l'elaboració del projectes legislatius de llei de reforma de la llei electoral o de consultes legislatives populars.

En relació amb els centres de valencians en l'exterior, establerts en la Llei de transparència, bon govern i participació, anunciar que s'actualitzaran les funcions dels mateixos dotant-los d'un reglament, com ja s'ha apuntat amb anterioritat, i mantenint unes relacions fluïdes, dins de les limitacions pressupostàries -no anem a fer viatges a tort i a dret.

Igualment promourem l'activitat cultural i associativa en les cases de la Comunitat Valenciana en altres comunitats autònomes i en l'exterior.

Es promouran estudis sobre la situació dels joves valencians i valencianes emigrants per motius econòmics proposant mesures especials de suport i mantenint els vincles amb la Comunitat Valenciana.

S'estan a més a més organitzant, conjuntament amb la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport exposicions itinerants que puguen servir per a promocionar la nostra cultura en els països on es troben els Cevex, on existixen Cevex.

En matèria d'atenció ciutadana es treballarà en la millora del servei d'acompanyament i informació a la ciutadania, encara que aquesta qüestió es també una competència de la sotssecretaria.
Però, en aquest cas, es pretenen dos qüestions fonamentals, que és: generalitzar les cartes de serveis en tots els nivells de l'administració autonòmica, avaluant el seu compliment a través de la inspecció general de serveis i desenvolupant mecanismes d'incentiu i reconeixement públic.
I a més a més afavorir la seua implantació en l'administració local i millorar el serveis de centres PROP amb un moderat creixement i el servei telefònic 012.

Enguany, el pròxim any es complixen vint anys d'estos dos instruments de gestió i proximitat, que aprofitarem per a difondre la seua presència i incrementar la seua efectivitat.

Bé, la següent de les àrees a la que faré referència és l'àrea de responsabilitat social.
En esta matèria, com bé sabeu, correspon a la Conselleria de Transparència, Responsabilitat Social, Participació i Cooperació dissenyar la planificació i les directius d'actuació en matèria de responsabilitat social, així com també executar les polítiques de La Generalitat en aquest àmbit.

Açò implica la coordinació amb altres òrgans de La Generalitat en la mesura que es tracta d'un àmbit d'actuació de caràcter transversal, en què cadascun dels departaments poden dur a terme actuacions de responsabilitat social relacionades amb l'exercici de les seues pròpies competències.

Aquest caràcter transversal de la matèria de responsabilitat social, des del punt de vista de l'actuació de l'administració pública valenciana, ha de coordinar-se amb l'impuls de la implantació de la cultura de la responsabilitat social que hem de fer cap a l'exterior, és a dir, en el conjunt de la societat valenciana: empreses, pimes, sector públic de La Generalitat.

Amb la finalitat de començar el disseny de les polítiques de responsabilitat social, el primer pas que es donarà és el pròxim 26 de novembre, amb la celebració de la Conferència Estratègica de Responsabilitat Social a la Universitat d'Alacant.

Amb aquesta jornada, en la qual participen institucions i organitzacions socials, es dissenyaran de forma participativa alguns eixos de futur de la nostra política.

La Unió Europea, a través de la comissió, ha exposat en reiterades ocasions que l'actuació pública també exerceix un paper fonamental a l'hora de crear una major sensació de responsabilitat social col·lectiva i d'establir un marc pel qual les empreses hagen d'integrar consideracions ambientals o socials a les seues activitats.

Aquesta tasca, d'impuls i dinamització dels processos d'implantació de la cultura de la responsabilitat social, ha d'explicar el seu torn amb col·laboradors, tant del sector públic -ajuntaments, diputacions, mancomunitats- com del sector privat -organitzacions empresarials, sindicats, organitzacions de consumidors, mitjans de comunicació- implantats al nostre territori.

Resulta necessària la implantació i la implicació dels sectors privats en la implantació de la cultura de la responsabilitat social.
I considerem que el millor aliat resideix en el convenciment que els òrgans directius de les empreses tinguen sobre la responsabilitat social.
I no solament en les empreses, sinó també en els sectors financers, amb la seua nefasta imatge durant la crisi que precisa en aquests moments un gir cap a la transparència i el bon govern, precisant l'adopció de comportaments més responsables i ètics dels qui recentment han mantingut.

Solament amb aquesta implicació del sector públic i el privat s'aconseguirà l'objectiu d'implantació de la cultura de la responsabilitat social.

A mitjan termini, les diferents actuacions en matèria de responsabilitat social cristal·litzaran en la futura llei de responsabilitat social de la Comunitat Valenciana.
Però amb caràcter previ i amb la finalitat de coordinar els diferents òrgans amb competències d'una o altra forma.
.
.
que des d'una altra forma puguen tractar aquesta matèria, seria convenient la creació d'un grup de treball en el qual es done l'entrada als representants de les diverses conselleries implicades en els diferents camps de la responsabilitat social, coordinades en aquest cas per la nostra conselleria amb la finalitat de conjugar criteris i de marcar el full de ruta de l'administració valenciana.

Una vegada creat aquest fòrum intern, es plantejarà la necessitat de reunir els diferents sectors implicats, aliens a l'administració, en un altre fòrum en el qual es plantegen actuacions conjuntes d'implantació de les polítiques de la responsabilitat social, comptant amb representants d'organitzacions empresarials, sindicals, universitats i entitats locals i altres grups d'interés.

Som conscients de la importància de la formació per a la cultura de la responsabilitat social, perquè de debò siga un valor de la nostra societat.
Per això en 2016 s'oferiran cursos de formació a través de l'Institut Valencià d'Administració Pública, al voltant de la responsabilitat social en el sector públic per a treballadors i treballadores de la funció pública.

En aquest sentit també, des de la secretària autonòmica, hem iniciat el disseny d'un programa que pretén, conjuntament amb les universitats públiques, promoure el compliment dels principis per a l'educació responsable en la gestió, els anomenats PRME, promogut per Nacions Unides.

En quart lloc tenim l'àrea d'autogovern.
En esta matèria anunciar-los que en relació amb el dret foral valencià, es va a procedir a la renovació de la composició de la comissió de codificació civil valenciana.
Es procedirà en el mes de novembre, ja que els que la integren en l'actualitat van ser nomenats en la seua majoria en 2007 i la seua renovació haurà de ser.
.
.
, i renovats en novembre de 2011.
Els toca ja una renovació.

Respecte a l'Observatori de Dret Civil Valencià haurà de procedir-se a la seua renovació al febrer de 2016.

Anem a organitzar a més a més trobades i jornades sobre dret foral valencià en col·laboració amb les universitats de la comunitat, juntament, i entitats, perquè servisquen de canal de difusió i debat en la matèria.

Promourem també l'edició escolar de l'Estatut d'autonomia, amb la finalitat que els més xicotets coneguen d'una manera didàctica, fàcil i entretinguda la nostra norma, la norma fonamental d'organització de la Comunitat Valenciana.

Continuarem amb el projecte de sistematització, regulació i harmonització de la producció normativa valenciana des de l'accés a l'autogovern, en col·laboració amb les facultats de dret de les universitats públiques valencianes.

A més a més, el pròxim any se celebrarà el desé aniversari de la reforma de l'Estatut d'autonomia.
Des de la conselleria es pretén commemorar esta cita fent una sèrie d'actes que posen en valor la importància de la citada reforma per a la promoció de l'autogovern valencià.

Aquest exercici 2015 culminaran també els treballs de traducció, transcripció, ordenació cronològica dels furs, fruit d'un conveni signat amb la Universitat Jaume I.
Una vegada finalitzats aquests treballs es procedirà a la publicació íntegra de l'obra perquè els ciutadans puguen accedir per primera vegada a conéixer amb rigor la totalitat d'aquestos furs.

Finalment, ja per acabar, l'última de les àrees, és la de cooperació i solidaritat.
Vostés ja saben que ha sigut una àrea tremendament castigada per les males polítiques i també per la corrupció.
Des d'aquesta àrea, ja el conseller va tindre una compareixença en aquesta comissió en què va poder narrar molt més en concret cadascun dels punts.
Per tant, em centraré únicament en les línies generals, en algunes qüestions que s'han realitzat i en línies generals que van a seguir-se en la matèria.

Volem impulsar espais públics de debat que promoguen la construcció consensuada d'una política de cooperació harmonitzada, coherent i estratègica en el marc dels objectius de desenvolupament sostenible.

Ens embarcarem en tres objectius.
El primer és canviar la imatge de la cooperació valenciana.
A més a més, també definir un nou model de cooperació valenciana des del consens amb els diversos actors.
També, i en tercer lloc, visibilitzar i dignificar la solidaritat i el compromís del poble valencià amb la justícia social i la cooperació al desenvolupament.

Com ja va anunciar el conseller en la seua compareixença en aquesta matèria en aquesta mateixa comissió, el 16 de novembre tindrà lloc la conferència estratègica de cooperació a la Universitat de València i tindrà per títol «Els reptes de la cooperació valenciana davant el post 2015», on conjuntament i de forma participativa, amb representants d'universitats, ONG, institucions i organismes locals, autonòmics i estatals, es traçarà un full de ruta que permeta dissenyar el nou model de cooperació valenciana.

Aquesta conferència ha de significar l'inici d'un increment en la participació i coordinació de les polítiques de cooperació al desenvolupament des del diàleg obert i permanent amb el sector i que puguen concloure amb mesures com, per exemple, impulsar les noves modalitats de cooperació al desenvolupament vinculades a les nostres fortaleses institucionals, socials i culturals.

També redefinir la composició i el funcionament del Consell Valencià de Cooperació per a convertir-lo en un òrgan de participació i consulta real i efectiu.
Volem ampliar i millorar la participació de tots els actors de la cooperació valenciana, cercant la coresponsabilitat en la presa de decisió en les polítiques de cooperació.
A més a més, també, modificarem la llei de cooperació i establirem un nou pla director, consensuat i participat amb els sectors implicats.

En segon lloc, l'activació de mecanismes legals possibles, incloses les reunions del comité d'ajuda humanitària i d'emergència, per a promoure l'ajuda humanitària en l'actual, en aquest cas ho hem fet en l'actual crisi de Síria, amb l'objectiu d'ajudar als desplaçats i contribuir a obrir corredors humanitaris.

Per aprofundir al respecte de les mesures que s'hagen emprés respecte a la crisi humanitària de refugiats, el nostre compromís, que se suma també al d'altres departaments del Consell, ha sigut, en primer lloc, aplicar les mesures acordades pels òrgans de col·laboració entre l'estat i les comunitats autònomes; coordinar les actuacions de totes les institucions valencianes, de tots els organismes, en el marc del comité d'ajuda humanitària d'emergència i, a més a més, hem destinat quasi cinc-cents mil euros a projectes humanitaris per ajuda als camps de refugiats i als corredors humanitaris entre altres actuacions.

Lamentablement, igual que amb el conflicte sirià, la realitat de l'actualitat ens obliga a prendre mesures urgents per a poder solucionar altres drames que han ocorregut o que ocorren en el nostre món.

En aquest cas, davant les inundacions que han afectat més de vint-i-cinc mil famílies arrasant els campaments de refugiats del Sàhara occidental, en col·laboració en este cas amb la federació d'associacions del poble sahrauí, anem a destinar 125.
000 euros per al treball de les zones afectades.

S'ha inaugurat, també, d'altra banda, el fòrum de cooperació de La Generalitat amb la col·laboració de la Universitat de València.
Vam comptar per a la primera conferència amb la professora de Harvard, Dona Hicks, la qual va tractar de donar resposta a la solució dels conflictes a través d'una visió o des de la dignitat i l'ètica.
La conferència va tindre una gran repercussió, tant pel nombre de persones que van assistir tan presencialment com online, així com pel seguiment que se li va donar a través de la premsa.

També hem participat activament en la setmana per a l'eradicació de la pobresa, conjuntament amb la plataforma Pobresa 0, en la qual a més de l'assistència als actes celebrats i la col·laboració econòmica hauran pogut vore que molts dels nostres palaus tenien l'eslògan i la pancarta de «Les persones primer».
Han estat ben visibles, per exemple, el palau de La Generalitat, a la vicepresidència i la conselleria d'igualtat, o a la nostra conselleria, la Conselleria de Transparència, Participació, Responsabilitat Social.
És un símbol, però és un símbol fonamental que posa de manifest el canvi d'aquest govern.

També, amb l'acord de 25 de setembre de 2015 del Consell, s'ha constituït un grup de treball amb l'objectiu d'alinear i difondre les polítiques del Consell davant els nous objectius de desenvolupament sostenible.
I, a més, s'han celebrat també diverses reunions amb ONG, entitats i institucions, tant internacionals com locals, per cercar línies de treball futures i coordinació.

La transparència i la rendició de comptes en polítiques de cooperació és un eix que des del nostre punt de vista ens pareix importantíssim, sobretot per tal d'evitar que el passat es torne a repetir.

Volem millorar l'accessibilitat a la informació, la transparència en la valoració dels projectes i avaluació de totes les activitats empreses.
L'avaluació dels projectes s'encomanarà sistemàticament a organismes independents i professionals, especialment a universitats públiques, cercant la transparència en els processos de convocatòria de subvencions, la imparcialitat i l'adequada informació pública de totes les accions.
També es millorarà l'accessibilitat a la informació relativa a la cooperació valenciana a través del portal de transparència.

Anem a desenvolupar, també, accions de formació, educació i sensibilització per a enfortir i posar en valor la solidaritat del poble valencià a través de la posada en funcionament d'aquestos programes.

En primer lloc, instaurar el programa d'escoles solidàries per a la implantació dels programes d'educació formal en educació per al desenvolupament.
També establir programes de formació del professorat en esta matèria, en educació per al desenvolupament; crearem l'escola d'estiu de cooperació i solidaritat amb col·laboració amb les universitats valencianes; apostarem per l'educació per al desenvolupament i els programes de sensibilització, tant amb la societat com amb entitats socials i culturals; establirem, també, línies de treball en col·laboració amb centres d'estudi i universitats per aprofundir en la investigació de les polítiques de desenvolupament; continuarem amb l'organització del fòrum de cooperació, després de l'èxit de la primera conferència.
Actualment ja ens trobem treballant en la segona conferència que tindrà lloc en els pròxims mesos.

A més a més, també volem crear la setmana dels drets humans entorn al 10 de desembre per a denunciar la vulneració on es produïsca i lluitar per la defensa d'estos.
En col·laboració amb altres conselleries, recolzarem també campanyes solidàries com hem fet amb Pobresa 0 i qüestions totes estes que ja han sigut comentades abans.

No vull ser molt més llarga.
En conclusió, senyories, fins ací el repàs, diuen que són diverses àrees, el repàs de les diferents línies i àrees de treball per al futur de la secretaria que represente.
Ha començat una nova i gran etapa, després de l'organització de La Generalitat i la determinació de l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de La Generalitat, la importància que des del Consell i des del pacte del botànic s'ha donat a les àrees que he descrit és més que evident i innegable.

Des de la secretaria autonòmica tenim grans reptes que seran els que permeten el canvi en la nostra societat, allunyant-nos sobretot de l'opacitat.
Volem deixar arrere la corrupció, garantir als ciutadans l'exercici del seu dret a saber.
Cal fer un gir rotund cap a polítiques que porten l'ètica a tots els racons de les nostres institucions i de la nostra societat.
Però ha de ser un canvi profund, no hi ha prou amb l'aparença de canvi.

Concloem, per tant, que una marcada aposta per la renovació democràtica situa la transparència, la participació ciutadana i la responsabilitat social i cooperació no com a simples opcions sinó com a obligacions.
Un govern obert, democràtic i social implica una redistribució real de poders entre allò públic i la societat.
En cas contrari, parlar de transparència quedarà a nivell d'una simple retòrica allunyada de les expectatives inherents a la gestió pública que requereixen els temps en què vivim.

En aquest sentit hem d'apostar per l'ètica enfront de la cosmètica.
Com bé diria Adela Cortina, a la qual cite textualment : «La cosmética seria cosa de los maquillajes que mejoran el aspecto de las personas durante un tiempo, pero no las transforman por dentro.
Mientras que la ética se referiría a una transformación interna, nacida de la convicción de que merece la pena obrar bien por el valor interno de obrar bien mismo y porque resulta fecundo.
El maquillaje se esfuma al cabo de unas horas, mientras que el carácter se labra día a día, requiere esfuerzo y entrenamiento.
»

Volem ser un govern exemplar en totes les àrees que tenim el mandat de gestionar.
Volem que els valencians i valencianes no hagen d'avergonyir-se amb titulars de premsa sobre tribunals que jutgen trames impròpies de la democràcia que volem.
Sabem de la difícil tasca que tenim per davant.
Però, com postulava Weber: «La política implica el perforar con fortaleza y lentamente duras tablas, con pasión y visión realista al mismo tiempo.
Es enteramente correcto, y toda experiencia histórica lo confirma, que no se habrá alcanzado lo posible si en el mundo no se hubiese aspirado una y otra vez a lo imposible.
»

Creiem que aquest programa és ambiciós, la qual cosa no significa que siga impossible.
Més aviat, tot el contrari, és molt possible perquè existix la voluntat d'un govern i, el més important, la voluntat del poble valencià que va demanar el canvi real i profund de la nostra democràcia, ja que, senyories, és el nostre mandat.

Moltes gràcies, per la seua atenció i disculpen, evidentment, si m'he pogut allargar més del temps.

El senyor president:

Moltes gràcies a vosté, senyora secretària autonòmica.

Els informe a les senyories que a les dotze menys deu interrompre'm la comissió per a guardar un minut de silenci que ha ordenat la Mesa de Les Corts.

Per tant, i continuant amb l'ordre del dia, té la paraula el senyor Santamaría per un temps de huit minuts.

El senyor Santamaría Ruiz:

Muchas gracias, señor presidente.

En primer lugar, como no puede ser de otra manera, darle la bienvenida a la secretaria autonómica a esta que, a buen seguro, va a ser su casa; darle la enhorabuena por su nombramiento.
Decirle que, bueno, también tuvo ocasión de decírselo a su conseller que eché en falta o he echado en falta que esta comparecencia se hubiera producido de alguna manera con mayor brevedad de tiempo.
De alguna manera son ustedes como la mujer del César tienen que ser no solo transparentes sino que además tienen que ser los primeros, los más rápidos y además ser los más claros y, si me permite, los más transparentes.

En ese sentido, bueno, decirle que tiene usted una buena intervención, lo cual no pongo en duda conociendo a su equipo de trabajo.
Nos ha citado usted a El príncipe, a Kant, a la señora esta de Harvard, a Adela Cortina y hasta ha tenido el mérito de vincular una cita del padre de la burocracia moderna con la utopía, cosa que verdaderamente es para felicitarle a su equipo.

Pero me ha parecido una intervención excesivamente programática.
Yo he apuntado aquí «colaborará, redactará, firmará, reglamentará» espero que cuando reglamenten se acuerden de enviar el documento al Consell antes de enviarlo a publicitarlo al diario oficial de la comunitat.
«Trabajará, colaborará.
» Y también algo de eufemística cuando se habla de espacios públicos de diálogo compartido que yo, sinceramente, no entiendo y si se lo cuento a mi madre, mi madre tampoco, la verdad.

Entonces, algo más de claridad en la exposición, yo la verdad es que también lo hubiera agradecido.
Agradecido también porque, bueno, ha hecho usted mención a las múltiples citas que han tenido, que han mantenido y todo esto.
Y entre ellas también me consta que con esa asociación, que no recuerdo el nombre, que entre otras cosas valoró en un 93% la transparencia del anterior ejecutivo en el último año y que, evidentemente, creo recordar que una intervención de su conseller se comentó que esa valoración pasará al 94% o una cosa así.
Es decir, que tampoco estamos hablando de objetivos especialmente amplios en relación con la situación que ustedes han encontrado.

En definitiva, recuerdo las clases de inglés, ha sido una exposición muy de futuro del going to y muy de poco present perfec; es decir, mucho de vamos, vamos, vamos y poco de hemos, hemos, hemos.
En definitiva, yo tengo mucha esperanza en la persona de la secretaria autonómica, confío en su capacidad y espero que verdaderamente pueda desarrollar su trabajo y que nos traiga poco a poco bastante más de lo que nos ha traído, porque viene con pocos deberes hechos y lamento tener que decírselo.

Yo tengo una primera queja que señalar en aras a la transparencia.
El 18 de agosto de este año pedí una relación de todos los subdirectores generales que fueron cesados y los que fueron nombrados y los jefes de servicio que fueron cesaros y fueron nombrados y todavía no tengo ese listado de personas.

El rumor, que es la antesala de la noticia, como decía García, José María García, que usted no lo conocerá porque es mucho más joven que yo, pero, bueno, como decía García, era la antesala de la noticia, nos viene a decir que no nos van a dar esa información porque hay un informe en contra de la abogacía de La Generalitat.
Pero, ojo, que ustedes están en la obligación de facilitarnos toda la información de procesos y de personas que deberían haberse nombrado por el procedimiento de libre designación, que lleva implícito y necesariamente la publicidad en el diario oficial de la comunidad y no por el procedimiento de adscripción provisional que nos niega la posibilidad de conocer qué es lo que ha sucedido en la función pública desde que ustedes llegaron al ejecutivo.

Recordarle, también se lo dije a su conseller, que algo es transparente según el diccionario de la Real Academia de la Lengua Española cuando ese algo es claro, evidente y cuando se compromete, sin duda alguna, y se entiende sin ningún tipo de ambigüedad.

Y, en ese sentido, voy a ser muy claro yo también para ajustarme al contenido del diccionario.

Y, claramente, es que no se cumple con lo que manda la ley de transparencia.
Yo ayer entré en el portal, pinché en viajes y se me respondió que «estamos en construcción», pinché en regalos y se me dijo que «el recurso no se ha encontrado».

Hay que reconocer que sí que está el organigrama, que también están los currículums y la declaración de bienes.
Pero, en relación con la declaración de la renta, hay siete consellers, incluido el presidente, que no la incluyen.
Y el conseller de transparencia, que debería dar ejemplo, solo pone la fotocopia de la última página, que es donde se reestablece el saldo acreedor y deudor con la agencia tributaria, no de la primera que tiene mucho más interés desde el punto de vista de las fuentes de los ingresos.

En cualquier caso, es una cuestión puramente…, bueno, pues, accesoria.
Pero sí insistir en que no hay nada del resto de altos cargos, de organismos, de universidades, de sindicatos… Nada de nada de nada de nada.
En la GVA Oberta solo está la cartografía y el histórico de datos electorales.

Y tengo que recordarle el tenor literal de los artículos de la ley de transparencia, que obligará a la administración, al sector público, a las entidades autónomas, entidades de derecho público, consorcios, sociedades mercantiles, fundaciones, órganos estatutarios, integrantes de la administración local, universidades, corporaciones, asociaciones, partidos políticos, organizaciones, etcétera.
Es decir, han transcurrido cuatro meses y, en ese sentido, es muy poco lo que se ha avanzado.

Tienen ustedes reuniones constantes con la dirección general de tecnologías de la información.
Pregúnteles por qué los setecientos funcionarios que hay en la administración autonómica del cuerpo de informáticos no les ayudan más a desarrollar las aplicaciones informáticas necesarias, porque están centrados, normalmente, en la dirección de las contratas y de los trabajos, más que en la propia programación o en todo el trabajo que podrían hacer para ayudarles.

También quisiera decirles que me ha llamado mucho la atención una cuestión a la que ha hecho usted referencia.
Usted ha hecho referencia a que se hablará, se establecerán mesas, foros, sesiones, en relación con los presupuestos participativos, entre otras cuestiones.
¿Por qué estos presupuestos no son participativos?
¿Por qué?

Otra pregunta que tengo que hacerle.
Una promesa o una propuesta que ustedes nos lanzaban tenía que ver con la posibilidad de participación.
Y usted ha hecho referencia a que se hará, en relación no recuerdo ahora con qué norma, pero que se hará con la creación de las futuras normas; es decir, la participación de la ciudadanía.
¿Por qué la ley de acompañamiento no ha sido sometida a ese trámite?
¿Por qué?

Son preguntas que tienen fácil respuesta.
Porque lo que quisiéramos saber es cuántas excepciones va a haber a esta regla que ustedes mismos anunciaron.

Hay otra cuestión que también me llama poderosamente la atención.
El proyecto estrella, al inicio de legislatura, era la famosa oficina antifraude.
¿Dónde está la oficina antifraude?
Yo quisiera saber, en relación con esta oficina, se lo pregunté al conseller y se lo vuelvo a preguntar, ¿de quién dependerá?
, porque no me ha quedado claro.
No me han quedado claras las competencias que tendrá, ni su adscripción, ni su presupuesto, ni el personal que trabajará allí, ni las funciones que asumirán, ni cómo se las arreglarán para no invadir las competencias que el ordenamiento jurídico le atribuye a otros órganos.

Y sí que nos ha contado usted algo que ya sabíamos, porque lo había hecho público el conseller, que evidentemente han ido a estudiar un modelo.
Y de todo el mundo, pues, han ido evidentemente a estudiar el modelo de Cataluña, lo cual resulta evidente porque… Evidentemente, a mí debo decir que no me sorprende.
Espero que allí solo aprendan lo bueno y nada de lo malo de lo que allí sucede.

En cuestión también de otras cuestiones que quisiera hacerle hincapié, pues, que me resulta altamente significativo el alto coste que va a tener su conselleria.
Nosotros creemos, y así lo propusimos la legislatura pasada y también creo que en esta vamos a tener ocasión de debatirlo en la comisión para la reforma del Estatuto, creo que el principio de transparencia tiene la suficiente importancia y que su trabajo es lo suficientemente importante como para que tenga un respaldo en el documento estatutario; y que, por tanto, sería conveniente que esa comisión incluyera el Estatuto.
Pero no creo que tenga justificación la existencia de una conselleria en la que, fíjense ustedes que, para ampliar el presupuesto que se destinaba anteriormente al conjunto de partidas que ustedes ahora gestionan, le han añadido 600.
000 euros, mientras que el monto total de su conselleria es de cuatro millones de euros.

Es decir, hemos montado un negociado mastodóntico, estilo soviético, de cuatro millones de euros, para gestionar 600.
000 euros más de los que se gestionaban antes, con una estructura mucho menor.

Le diré simplemente un dato, sus altos cargos nos cuestan 280.
000 euros y el personal eventual…, he calculado tres, pero tres, al coste que marca el decreto, me salen en total unos 430.
000 euros más, como suma total.

En definitiva, señoría, yo creo que hay muchas… Tiene usted una labor apasionante, una labor importante, pero muchas dudas, mucho trabajo por hacer.
Y ha venido aquí a darnos muy pocas respuestas, en relación con lo que esperábamos.

El senyor president:

Muy bien.

Muchas gracias, señor Santamaría.

Continuamos con el señor.
.
.
(Se senten veus que diuen: «Almería.
»)

El senyor Almería Serrano:

Gràcies, president.

Benvinguda, secretària autonòmica.

Abans de res, felicitar-la pel seu nomenament i per la informació que ens ha donat, informació que compartim en gran part, encara que hi han algunes coses que ens fan algun dubte i li preguem que ens aclarira.

Entenem que la transparència en l'activitat pública és de veritable importància per a la regeneració democràtica del nostre país.

Entenem també que, malauradament, la seua conselleria s'ha fet ara imprescindible en aquesta estructura del Consell.
I també entenem que eixa condició d'imprescindible ha de tindre un objectiu, que ha de ser la seua mateixa desaparició, perquè no siga necessari tindre una conselleria de transparència, i poder desterrar pràctiques obscurantistes que han provocat més de trenta condemnes en els tribunals de justícia.

Ens preocupa també que no es faça una aposta ferma per una nova llei de transparència, per substituir la darrera, aprovada en el pack este d'última hora que es va fer en l'anterior legislatura, de pressa i corrents.

La reglamentació d'aquesta llei ens dóna bones notícies també.
Esta exposició pública del codi de bon govern que, bé, en principi, teòricament, doncs, pot donar un bon resultat, però que ens agradaria conéixer un poc més sobre com se va a fer el procés per a la seua implementació.
Una cosa és la normativa i l'altra va a ser, molt diferent, l'assumpció d'esta normativa per part de tota l'administració i el sector públic valencià.

L'accés de la ciutadania a la informació també ens crea dubtes.
I volíem que ens aclarira quins mecanismes va a tenir la ciutadania per a accedir al coneixement de l'activitat pública.
Si són només digitals, ¿què es va a fer amb aquelles persones que no accedisquen habitualment a través d'internet?

També ens agradaria saber quines són les dificultats més importants que estan trobant per a obrir les finestres d'aquesta administració i en quins àmbits.
Encara que trobarem que potser que no vullga contestar esta pregunta.

D'especial importància (inintel·ligible) .
.
.
el que ha comentat sobre la coordinació de les conselleries en matèria de transparència.
Entenem que en este canvi estem davant d'una gestió organitzativa d'un canvi important de creences, de valor, de valors, que repercutixen en les actituds i en les formes de comportament.
Ací la normativa.
.
.
, ací els plans són importants, però també és molt important tindre molt clar com ho van a fer, com van a canviar eixes creences, eixos valors, eixos comportaments de la gent que no se comporta de forma adequada.

Pel que fa a la participació, agraïm també i celebrem, digam, esta nova elaboració d'un pla estratègic sobre l'associacionisme valencià.
Ens agradaria també matisar quan i en quin objectiu i si va a tindre dotacions pressupostàries per al mateix pla i per a les mateixes associacions, després de.
.
.
, en la fase d'implantació del pla.

Per experiència pròpia, sé que escoltar la societat civil és un tema important; però que participar, verdaderament participar, fa referència a estar en la presa de decisions.
¿Com van a fer participar en la presa de decisions la societat civil?

Important també ens pareix la incorporació de clàusules socials en la contractació pública.
I també ens agradaria saber si tenen alguna cosa prevista per a canviar eixa creença de més de 70% dels directius de les empreses públiques, que veuen normal l'acceptació i fer servir comissions en la contractació pública.

En moltes compareixences de consellers i conselleres i titulars de secretaries autonòmiques hem constatat alguna cosa que ja s'intuïa, i és que molts dels problemes que patix l'administració han sigut provocats per la falta de rigor i professionalitat i la complaença, quan no complicitat, de membres d'òrgans de govern corporatiu de les entitats i empreses del sector públic valencià.
¿Té previst el seu departament algun paquet de mesures per a regenerar la governança de les nostres entitats públiques?

I, finalment, no tinc més temps, voldria comentar alguna cosa sobre l'agència antifrau i anticorrupció.
Ens pareix que el model català no ha estat massa efectiu i no ens serveix de massa referència.
I una cosa que hauran de resoldre i és la doble dependència, orgànica i funcional, d'aquesta agència pel que fa a la seua adscripció i a la dotació pressupostària.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Muchas gracias, señor Almería.

Suspendemos momentáneamente la comisión.

Y reiniciamos el trabajo, si os parece bien, a las doce y diez; doce y cinco, doce y diez, para reiniciar aquí el trabajo.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

El senyor president:

Bien, pues vamos a continuar con el trabajo de la comisión, y tiene la palabra el señor Córdoba por cuatro minutos.

El senyor Córdoba Cortijo:

Muy bien.
Muchas gracias, señor presidente.

Señora secretaria autonómica, es un honor tenerla aquí por primera vez, y desde este grupo, Ciudadanos, le damos la bienvenida y le deseamos muchos éxitos en el puesto que va a desempeñar.

Quiero comenzar manifestando nuestra sorpresa por ser usted una de los últimos cargos en comparecer en Les Corts, cuando en aras al buen nombre de su conselleria y como forma de dar ejemplo y poner en valor dicha conselleria debería haber sido una de las primeras en comparecer, al menos para dar ejemplo.
No obstante, no se lo tendremos en cuenta y le damos el margen que merece la puesta en funcionamiento de una nueva conselleria.

Mire, señora Pérez, de su departamento depende básicamente el compromiso de la transparencia de la actividad pública, participación de la sociedad civil y ciudadana, responsabilidad social de la administración, fomento del autogobierno y desarrollo estatutario, cooperación al desarrollo y solidaridad, por lo que le diría que, teniendo en cuenta los antecedentes que tenemos en esta comunidad, lo tiene muy fácil y que por poco que haga seguro que tendrá éxito.

Sin embargo, pasados ya cuatro meses desde su nombramiento, aún no tenemos evidencias suficientes para poder extraer conclusiones sobre la actividad que desarrollarán y mucho menos de cómo lo harán.

Su conselleria aún está en fase de creación y no nos consta de momento cómo va a llevar a cabo sus funciones.

Respecto a la transparencia, señora Pérez, elevar a rango de conselleria la transparencia no garantiza unos mejores resultados en lo que a una gestión eficiente se refiere.
Así lo revela el ranquin de transparencia global publicado por la organización Transparencia Internacional, que, por cierto, es el único órgano evaluador de la transparencia y que ustedes están utilizando en su conselleria.

El informe señala que las comunidades autónomas más transparentes no cuentan con la figura de la consejería.
Por lo tanto, esperamos que esta consejería sea un botón de muestra.

Señora secretaria autonómica, nos gustaría saber si ustedes van a seguir aplicando la Ley 2/1995, la ley de transparencia, o la van a modificar en algún sentido.
Y, en cualquier caso, cuándo piensan proceder a su aplicación, es decir, cuándo va a estar operativa para ofrecer lo que en su texto se desarrolla.

Vaya por delante que para nosotros es una ley de mínimos que necesitaría una reforma para que tenga un mayor alcance, así como un desarrollo normativo para poder llevarla a efecto por parte de ayuntamientos y la propia administración.

Respecto a la cooperación, durante el ejercicio 2015, la inversión ha sido de un 0,02 del total del presupuesto de la Generalitat valenciana, y, según su conseller, y decía textualmente él, deberíamos avergonzarnos como pueblo.
Esto supone la inversión en cooperación de un montante de 0,6 euros por valenciano y valenciana, y nuestro objetivo al menos es de llegar a 3,47 euros, que es la media española.
Yo le pregunto si en los presupuestos de 2016 vamos a conseguir llegar a esta media o al menos para dejar de avergonzarnos, tal y como dice el conseller.

Por lo tanto, en definitiva, señora secretaria autonómica, le vamos a dar un voto de confianza, lo que no debe presuponer una paciencia ilimitada por nuestra parte, sino que le vamos a pedir resultados empíricos y constatables y un profundo cambio en lo que respecta a todo lo que afecta a su conselleria.

Muchas gracias.

El senyor president:

Muchas gracias, señor Córdoba.

Señora Navarro.

La senyora Navarro Casillas:

Bé, doncs jo també vull donar-li l'enhorabona a la secretària autonòmica i l'enhorabona a esta comissió perquè ens ha vingut a explicar el seu projecte per a estos quatre anys, que efectivament podia haver sigut abans, però és ara, i bé, ho celebrem i ja tenim davant quins són els passos a seguir en una conselleria que tot un camí per recórrer immens, perquè senzillament està tot per fer.
És que està per tot fer.
No sols perquè la llei de transparència autonòmica es va aprovar a final de la passada legislatura, sinó també perquè el pilar de la política de l'anterior Consell era l'opacitat.
I en eixe sentit és cridaner que el portaveu del Partit Popular tinga inquietuds respecte a la ficada en marxa de les polítiques de transparència.

Bé, nosaltres partim, vaig a donar un exemple, és el cas de les sentències del Tribunal Suprem, que han ratificat les del Tribunal Superior de Justícia, que a més eren recorregudes sistemàticament, a pesar dels compromisos quan s'estava tramitant la llei de transparència, a pesar dels compromisos que no se recorrerien les sentències del Tribunal Superior de Justícia, se recorrien al Tribunal Suprem, per a negar la documentació als diputats i les diputades de Compromís que volien exercir el control del Consell respecte als contractes de menors de Gürtel, justificació expressa de projectes de construcció de centres escolars, subvencions a ONG del cas Cooperació, esponsorització al Vila-real, Valmor, fórmula 1, (inintel·ligible) .
.
.
del transport sanitari urgent eliminant hores de SAMU i serveis bàsics de salut en determinats municipis, nomenaments, Radiotelevisió Valenciana.
Però sobretot, sobretot, caixa fixa i factures, dietes i hospedatge de les conselleries que són punts específics sobre els quals esta conselleria està actuant per a donar la màxima transparència.

En què se gastava l'anterior Consell els diners?
No ho podíem saber perquè, com dia, la política, el pilar de la seua política era l'opacitat.

I d'ahí passem al que s'està construint ara, que és eixa transparència, en què és important que no se confonga, per cert, transparència amb portal de transparència, perquè no es tracta de vomitar totes les dades en una pàgina web i generar soroll, sinó que siga informació reutilitzable, estandaritzable, homologable i creant instruments, com dia, per a la participació.
I tot això fent-ho amb la possibilitat que ara mos presten totes les tecnologies.
Allí està l'open data i l'open government, una tecnologia al servei del ciutadà, que ha ser utilitzada per no sols els diputats i diputades, sinó que també la ciutadania puga fer un control de les despeses públiques, puga fer un control en què se gasta els diners el Consell i les polítiques que du a terme.

Respecte a l'elaboració de projectes de llei que s'ha plantejat, com el de participació i el de responsabilitat social, sí que cridaria l'atenció a la secretària autonòmica respecte a que nosaltres també volem participar, no sols en el procés final d'aprovació com a poder legislatiu, sinó també en el procés de debat, perquè volem formar part d'eixos debats junt a la ciutadania, els sectors implicats, la resta de conselleries per arribar a consensos i arribar al millor text legislatiu possible, com ens toca, perquè forma part de les nostres responsabilitats.

Respecte a la designació dels membres del Consell de Transparència estem en termini per fer-ho, ho farem, efectivament, en el temps oportú.

I quant a cooperació i solidaritat, evidentment, és fonamental el canvi del consell de participació, que s'ha de fer a través de també una modificació legislativa, per abastir eixa pluralitat necessària, el control i la transparència i deixar enrere una etapa molt obscura en l'àmbit de la cooperació.

Quant a l'elaboració del reglament que ha nomenat, que ara es pot enviar per correu les al·legacions, jo sí que li diria que hi ha mecanismes més amples per abastir eixa participació.
Inclús també li demanaria que com es tracta de l'elaboració del reglament que desenvolupen lleis aprovades per este parlament, també seria interessant fer una crida a la participació per part dels grups parlamentaris perquè puguen fer aportacions.
Això ho consideraria interessant.

En definitiva, es tracta de ficar damunt la taula una altra manera de governar en què les persones siguen les protagonistes i crear eixa democràcia oberta i participativa que la ciutadania estava reclamant, i aixina ho ha manifestat en el seu vot.

Gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Navarro.

Senyora Tirado.

La senyora Tirado Museros:

Sí.
Gràcies, senyor president.

Senyories.

Senyora secretària autonòmica, benvinguda a aquestes Corts i a aquesta comissió.

Voldria, en primer lloc, evidentment, aprofitar l'ocasió per a felicitar-la públicament pel seu nomenament.

Mire, ja vaig tindre l'ocasió de dir-li-ho al conseller en la seua compareixença al ple d'aquestes Corts, que vostés tenen una tasca molt important, importantíssima en aquest nou temps i aquest nou govern de progrés, que passa per recuperar la dignitat, la decència i la credibilitat de les nostres institucions tant maltractades pel Partit Popular durant els vint anys del seu règim.
I ho han de fer a més a més per una qüestió molt important, bàsica, i és per recuperar la memòria històrica, per recordar el que ens ha passat perquè mai més torne a ocórrer res semblant en la nostra comunitat.

Perquè, senyora Pérez, vosté ha de saber que el Partit Popular sols ha vist les bondats de la transparència, de les iniciatives legislatives populars i de la cooperació internacional als dies del hundimiento, quan abans que la senyora Barberá diguera allò de, si em permeten reproduir l'expressió, «¡qué hostia nos hemos dado!
», ja hi havia molts dels senyors del Partit Popular que pels passadissos d'aquestes Corts ja dien «qué hostia nos vamos a dar», quan la seua derrota era imminent.

Sols s'enrecorden de la transparència en el temps de descompte, sabedors que seria un govern de progrés qui heretaria una llei de transparència que el Partit Popular mai va pensar aplicar, mentre durant vint anys van aplicar clàusules de confidencialitat en els contractes, bast mecanisme que abonava les pràctiques corruptes, negaven i bloquejaven sistemàticament la informació a l'oposició per al seu control i la documentació per evitar la fiscalització, fet pel qual ja arrastren diverses condemnes pels tribunals.

Mire, senyora Pérez, sols s'enrecordaren de la participació i la democràcia participativa en l'últim moment, i per això plantejaren una proposició de llei per regular la iniciativa legislativa popular, que no és més que una nova llavada de cara per presentar-la neta davant dels seus electors, una nova cerca d'un titular que, per cert, ningú ens ha comprat i que no va aparèixer en cap televisió, perquè l'única que podia haver-se fet ressò de la seua pantomima ja la van tancar ells.

Ara s'enrecorden també de la cooperació internacional, de l'ajuda humanitària, mentre bloquegen des del Govern d'Espanya l'arribada del vaixell que vol fletar el Consell pels refugiats de Síria que fugen de l'horror i de la guerra.
Ara volen alçar també la bandera de la solidaritat, mentre el senyor conseller s'enrolava en ella per saquejar els diners dels més pobres.

Així que, senyories, senyora Pérez, mire, als senyors del Partit Popular els ho he dit ja altres vegades en tres iniciatives diferents, però iguals en el seu autèntic propòsit, que no és altre que reescriure el seu currículum polític i que hui ho han tornat a fer.

Miren, va a ser que no.
Nosaltres no anem a col·laborar amb el Partit Popular, en la seua estratègia de l'oblit.
Ni pense, per les paraules de la senyora secretària autonòmica, que ho faça tampoc.

Miren, les confessions del senyor Correa, Bárcenas, les condemnes de Blasco, de Fabra, les autoinculpacions i posterior condemna per gravíssims i repugnants delictes dels seus presidents de partit, com la que recentment hem vist del senyor Sanz, pels delictes que els senyors del Partit Popular mai condemnaren i al que tant de suport li van donar, mire, eixes condemnes i eixes confessions escriuen i escriuran durant molt de temps el seu autèntic currículum polític.
Per això no trobaran complicitat en la seua estratègia de l'oblit.

Cada cop que els senyors del Partit Popular vinguen a aquestes Corts a demanar amnèsia, trobaran memòria.
Cada cop que vinguen a demanar impunitat, trobaran llei.
El que sí hi haurà, i això sí els ho puc assegurar, com molt bé ha assenyalat la senyora secretària autonòmica, és un nou temps, un nou temps de més drets, de més participació ciutadana, de més accessibilitat a les seues institucions, de més respecte a la seua voluntat.

Mire, senyora Pérez, estic convençuda que vosté i aquest nou Consell té un compromís real amb la ciutadania, un compromís que passa per obrir finestres, per alçar estores i per retornar-li l'oxigen tant necessari a les nostres institucions, per tal d'elaborar noves lleis que els atorguen nous drets als ciutadans.
Un projecte com el que vosté ens ha detallat hui amb tanta convicció com valentia i també determinació en els seus objectius.

Res més.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Tirado.

Senyora secretària.

La senyora secretària autonòmica de Transparència, Responsabilitat Social, Participació i Cooperació:

Moltes gràcies, senyor president.

Bé, intentaré contestar un poc a les preguntes que se m'han plantejat per part de vostés.

Comence per l'última intervenció, donant-li les gràcies a la senyora Tirado per les seues paraules i pel seu impuls.
I donar-li també les gràcies per la tasca que, tant ella com per exemple la senyora Mollà, van fer en l'anterior legislatura per a traure a la superfície i per a donar transparència a casos d'opacitat i de corrupció en el govern valencià.

La senyora Navarro.
.
.
, agrair, evidentment, la voluntat participativa, la voluntat de participació, també en el desenvolupament reglamentari.
I, evidentment, ens ho apuntem, ens ho apuntem i a la pròxima, tant a la participació de tota la gent, com a la participació dels grups, enviarem els pròxims reglaments perquè puguen.
.
.
, en aquest cas serà a títol particular, perquè, evidentment, no n'hi ha reglamentada una participació per part dels grups, però sí que tinguen coneixement i que, a títol particular, puguen participar en el desenvolupament reglamentari, que evidentment podrà estar.

Continuem, encara no conec massa.
.
.
els noms.
El senyor Córdoba, de Ciudadanos, ha plantejat una sèrie de qüestions; entre elles, el rang que té la conselleria de transparència.
Jo crec que el rang que se li dóna a la transparència, fent-la una conselleria i, a més a més, introduint-la també en temes de participació i de responsabilitat social, que moltes voltes acabem parlant de transparència, però ens oblidem també de temes molt importants que estan dins de la conselleria, com el tema de la responsabilitat social, jo crec que és tota una declaració d'intencions.
Al final, la utilitat de la conselleria no s'ha de mesurar únicament en qüestions econòmiques o monetàries.
La transparència i la rendició de comptes, evidentment, genera un valor afegit a la legitimitat, a la credibilitat i a la confiança.
I, evidentment, a més transparència, menor corrupció.

La tasca que hem narrat jo crec que és una.
.
.
, que hem fet ja moltes coses des que hem entrat.
Du vosté la declaració preparada, la compareixença preparada.
Pareix que no m'ha escoltat massa.
No m'ha escoltat massa, sobretot perquè ha parlat sobre com anem a desenvolupar la llei de transparència.
Ja ho dit, ho he dit ací, hem dit que anem a fer un reglament.
Anem a canviar la llei de transparència.
Els punts que anem a fer són: en primer lloc, agafarem i desenvoluparem la llei de transparència amb diferents reglaments.
¿Per què fem açò?
Sobretot, perquè nosaltres arribem en un moment en el qual la llei de transparència, en aquest cas la publicitat activa, anava a entrar en vigor.
Per tant, vam decidir que, si bé no era la llei de transparència que més ens agradava, si bé no era la llei de transparència que nosaltres haguérem fet, anàvem de bones a primeres a aplicar-la i aplicar el tema de la publicitat activa.
Aixina i tot, ens ha costat molt.

Hem parlat abans també de quin és el compliment de la nostra conselleria en matèria de publicitat activa.
Ho ha parlat el senyor Santamaría, el qual ha posat o ha especificat una sèrie de qüestions.
La primera, en relació als viatges.
És a dir, vosté diu que els viatges no estan en la web.
Bé, dir-li que s'està creant actualment l'aplicació informàtica per part de la direcció general de tecnologies de la informació, sobretot perquè es puguen penjar d'una manera senzilla i per cadascuna de les secretàries dels alts càrrecs quins són eixos viatges que es fan i que es fan fora del territori valencià, que són els que cal publicar.
Que no estiguen publicades concretament com a viatges d'alts càrrecs, no significa que no estiguen publicitats.
Dins de la caixa fixa de cadascuna de les conselleries, estan també i consten també els viatges.
Per tant, mentres que no estiga esta aplicació creada per a especificar concretament els viatges, evidentment estan publicats en caixa fixa, que, com bé saben, està al seu abast.

Alguna qüestió més.
Parlava vosté de pressupostos participatius.
¿Per què no hem fet pressupostos participatius?
Bàsicament ha segut una qüestió de temps.
És a dir, una de les qüestions que nosaltres volem fer és obrir també a la ciutadania la participació en una part dels pressupostos, com fan molts dels ajuntaments del nostre territori, perquè evidentment és una experiència de participació fonamental el que els ciutadans establisquen en què volen gastar-se els diners.
Per tant, sobretot ha segut una qüestió de temps, ja li ho dic, és a dir, hem entrat fa molt poc temps, el pressupost havia d'estar redactat molt prompte i, evidentment, obrir un procés participatiu, cal fer-ho de veritat, no cal fer únicament.
.
.
, demanar quatre coses.
Si s'obri un procés participatiu, ha de ser un procés en el qual pugam explicar quins són els pressupostos, pugam explicar quines són les opcions perquè els ciutadans elegisquen en què volen i en què no volen gastar-se els diners.
La falta de temps, evidentment, no és amiga de la participació.

L'oficina antifrau.
El model de Catalunya no és.
.
.
, han dit vostés que no és molt adequat.
Actualment, l'única referència -almenys, a l'àmbit espanyol- d'agències antifrau que tenim és la de Catalunya.
Evidentment, no anem a copiar el model tal qual.
Es farà una qüestió distinta.
Però el que sí que es vol fer és arreplegar, evidentment, les bones pràctiques que es puguen allí realitzar i vore quins processos o quines qüestions es poden agafar per la nostra part.

Més qüestions.
El senyor Almería, de Podemos, establia que quin era l'accés que donàvem a les qüestions de transparència.
Evidentment, l'accés que se li dóna a transparència, per un costat, trobem la web de GVA Oberta.
Com ja els he dit, és una web que no és del tot accessible com nosaltres volguérem.
Actualment, n'hi ha el 98% dels requeriments de publicitat activa de la llei presents i eixa web va a modificar-se.
Va a modificar-se per a fer-la, com ja hem dit, d'una major accessibilitat i amb els formats millors i formats reutilitzables.
Actualment, per tant, ja està a GVA Oberta el 98% de les qüestions de publicitat activa que se'ns demana.

D'altra banda, a partir de gener, apareixerà també el desenvolupament de les qüestions d'open data, que tindran també a la nova web accessibles.
No hem pogut posar en la web actual les qüestions d'open data, sobretot per una qüestió de format, de format.
Per tant, cal fer una nova web perquè puga ser eixa informació utilitzable i reutilitzable.

En relació al pla d'associacionisme, si està pressupostat en fase d'implementació.
N'hi han algunes qüestions que sí que estan implementades.
De totes maneres, no entraré molt en pressupostos, sobretot perquè el pròxim dijous n'hi ha una compareixença del conseller en la qual podrà explicar, fil per randa, totes les qüestions pressupostàries.

Sí que el senyor Córdoba, de Ciudadanos, ha fet referència al pressupost en matèria de cooperació.
El pressupost en matèria de cooperació ha patit un increment prou elevant.
És a dir, ha patit.
.
.
, actualment estem en els 13.
282.
000 euros i tenim un increment del 237,05% respecte a 2005.
És un increment elevat.
Podria ser superior, sí.
Ens agradaria que haguera segut superior, sí, però considerem que és un camí, és a dir, hem pujat dels 0,60 cèntims per habitant a 2 euros amb 44.
Jo crec que és un camí que anem fent poc a poc i que ha obert aquesta conselleria.

De totes maneres, qualsevol altra pregunta que vullguen fer-me.
.
.
No sé si me'n deixe alguna.
Me n'hauré deixat segur moltes, però evidentment estic oberta a les seues.
.
.

El senyor president:

Muy bien, señora secretaria autonómica.

Para un turno de réplicas…, per quatre minuts, senyor Santamaría.

El senyor Santamaría Ruiz:

Varias cuestiones.

La verdad es que no sé o… yo nunca he llegado a entender por qué se cuestiona la legitimidad de las iniciativas en función del momento de la legislatura en la que se presentan.
Pero viene siendo una línea argumental que viene esgrimiendo la parte que apoya al gobierno y que verdaderamente no cuestiona para nada el objeto de las medidas, porque son igual de legítimas y expresan la voluntad del grupo que las presenta tanto si se presentan en un momento, como en el contrario.

Y yo entiendo que es verdad…, la verdad es que tienen ustedes un calendario de aplicación de la norma, con una cláusula de seis meses, muy ajustado en el tiempo.
Pero también les recuerdo que en el texto inicial del proyecto de ley se incluía doce meses y que fue una enmienda del Grupo Socialista el que lo redujo a seis.
Por tanto, entiendo…, y verá en ese sentido la colaboración de nuestro grupo a la hora de entender que hay dificultades evidentemente técnicas.
Yo he sido director general de modernización, lo que ahora se llama DGTI, y conozco perfectamente la problemática de la página web a nivel interno, que es enormemente compleja y complicada.
Pero sí que le queríamos pedir un calendario algo más concreto de lo que usted nos ha dicho, es decir: prevemos que tal aplicación que, ahora está en construcción, estará disponible en tal fecha; prevemos esto; prevemos lo otro.
Y, en ese sentido, sí que quisiera pedirle que usted se comprometiera a enviarnos algún calendario o unas previsiones más específicas en relación con los deberes que tiene usted pendientes.

No puedo también dejar de decirle que su intervención en la parte de responsabilidad social corporativa es un concepto que hace quince años que llevamos manejando y que llevamos escuchando, y que me ha parecido también enormemente vago cuando se hace referencia a la conferencia, a la ley, al fórum, al fomento de la cultura de la responsabilidad, la transversalidad, etcétera.
En definitiva, lo que hay que darle es un marco jurídico a todo lo que es el ámbito de la responsabilidad social corporativa.
Ha hecho referencia a una norma, pero fundamentalmente también díganos en concreto un calendario de medidas, porque, en último término, tiene que tener y va tener que tener siempre un reflejo en las medidas fiscales o de apoyo de incentivo a las empresas que se dedican a hacer esta cuestión.
Pero que esta cuestión, insisto, no es algo que sea nuevo, sino son cuestiones que vienen trabajando todas las administraciones públicas, y no solo la administración de La Generalitat, sino también la administración del estado y las administraciones locales, y por propia iniciativa de las propias empresas en este ámbito.

También quisiera decir…, bueno, una contestación a la señora Tirado, a la que escucho sucesivamente repetir el mismo argumento.
Y debo decirle que tan mío siento al señor Bárcenas o al señor Rato, como estoy seguro que ella sentirá de cercanos a los señores de Andalucía que se gastaban el dinero de los parados en consumo de sustancias psicotrópicas o estupefacientes y en el fomento de la explotación sexual de las mujeres.
Y lo mismo entiendo que lo sentirá ella y se sentirá igual de orgullosa de ellos, como me he podido sentir de los casos a los que (inintel·ligible) .
.
.
hecho ninguna mención.
Y no por eso resta ninguna legitimidad al buen hacer que pueda tener el Partido Socialista y a los principios que en buena lid defiende y legitima, como sucede también con el Partido Popular y con las personas que estamos defendiendo las ideas que el Partido Popular cree en ellas.

En cuestión… o también en relación con esta pregunta, pues que se nos aclare ese calendario, volviendo al tema, dónde está esa caja fija a la que se hace referencia, dónde está la información de los viajes.
Yo le he insistido, hemos pedido una información…, nos estamos encontrando muchas trabas.
No nos han aclarado ustedes qué sucede con esos papeles que llegan a la comisión de subsecretarios y que por arte de transparencia, se vuelven transparentes y no llegan al Consell, para que este pueda tomar las decisiones que estime oportunas con arreglo al procedimiento que marca la ley del gobierno y el Estatuto.
Es decir, no nos han explicado las batallas internas en las cuales están metidos su conseller con la consellera Bravo o la consellera Bravo con el señor Alcaraz, que creo que dificultan y ponen un pero o ponen una mancha en lo que evidentemente es una labor importante, que es la que ustedes tienen.
Y, en ese sentido, estoy de acuerdo, y ya se lo he dicho desde el primer momento, que nuestro grupo parlamentario cree que la transparencia es un principio fundamental y que en la comisión de reforma del Estatuto llevaremos la propuesta para que se incluya como uno de los principios estatutarios y así sea reconocido.

El senyor president:

Muchas gracias, señor Santamaría.

¿Alguien… algún grupo más desea…?

Señor Almería.

El senyor Almería Serrano:

Només una pregunta pel que fa a la cooperació, que no he tingut temps de plantejar.

Ha parlat vosté d'un objectiu, que era millorar la imatge de la Generalitat valenciana en aquest tema.
Hi ha plantejades moltes accions: pràcticament començar des de zero, la conferència estratègica, l'aprovació d'un pla director, definir la composició del consell valencià de cooperació.
.
.
Però tot açò suposa que serà per a arribar a un lloc.
Ens agradaria que ens clarificara quina és la visió estratègica respecte a la cooperació al desenvolupament i la solidaritat que té la conselleria, és a dir, quin és el punt en abstracte on es vol arribar.

Gràcies.

El senyor president:

Muchas gracias, señor Almería.

Señora…

La senyora secretària autonómica de Transparència, Responsabilitat Social, Participació i Cooperació:

El punt al qual es vol arribar en matèria de cooperació sobretot és que la política en matèria de cooperació siga decidida entre els mateixos agents, els propis agents que es dediquen a la cooperació, perquè bàsicament són ells els que saben i coneixen quines són les necessitats.
Per tant, tot el nostre camí va dirigit a això.
Va dirigit que el model de cooperació valenciana estiga decidit per eixos agents que participen activament.
Eixos agents són tant ONG.
.
.
, treballem molt conjuntament i estem molt en contacte amb la coordinadora d'ONG, que fa un treball excepcional en la matèria, però també les diferents institucions dels diferents àmbits de la nostra comunitat.
També fan cooperació els ajuntaments, també fan cooperació a voltes les diputacions, és a dir, n'hi han moltíssims altres òrgans que també es dediquen i fan temes de cooperació, que siga decidida per ells i que puguem avançar tots junts.

Qüestions de dates.
Les dates jo crec que li les he donat.
És a dir, la data de la nova web on estarà tota la informació, on estaran totes les aplicacions, on serà plenament accessible serà a finals de gener, principis de febrer.
És a dir, crec que ho he dit una i una altra vegada.
És a dir, ahí, en eixe moment, tindrem la nova web en la qual sí que estarà tot amb un format molt més accessible.

En matèria de responsabilitat social, sobretot tres aspectes.
És a dir, nosaltres en matèria de responsabilitat social creiem que hi ha tres àmbits en què anem i podem actuar.

El primer àmbit és en l'àmbit intern, propi de la Generalitat valenciana, en el qual implementarem, evidentment, una sèrie de clàusules internes a l'hora de realitzar la contractació.

Després hi ha un segon nivell, i és un nivell (inintel·ligible) .
.
.
com si diguérem, val?
, és a dir, és el nivell més de les empreses que contracten amb nosaltres.
Per això ja està redactant-se i dissenyant-se, per part de la Direcció General de Responsabilitat Social, la inclusió o la possibilitat d'inclusió de clàusules per a la contractació.
Estant fent-ho, tant des de l'àmbit de la nostra direcció general, com des d'hisenda com des de la vicepresidència i conselleria de polítiques inclusives.

I l'últim, que és fonamental i vull adjuntar-ho un poc amb una de les qüestions que s'havien plantejat abans, que havia sigut plantejat pel senyor Almería, de Podemos, és la qüestió del canvi de creences per part dels directius de les empreses.

La tercera de les qüestions és una qüestió d'introduir la responsabilitat social en l'àmbit de l'educació, és a dir, en l'àmbit de les escoles de negoci.
En este aspecte el que hem fet nosaltres és impulsar en l'àmbit universitari la inclusió dels anomenats Principles for management education, els PRME.
És a dir, que totes les universitats en les quals s'estudien carreres d'empresarials, economia, d'empresarials, puguen tindre en caràcter transversal, puguen introduir matèries de responsabilitat social.
Sobretot perquè molts, no dic tots, però molts dels empresaris del demà són els estudiants del present.
Per tant, la transversalitat en l'àmbit acadèmic és una qüestió fonamental.

La caixa fixa, que tant li preocupa al senyor Santamaría.
Les caixes fixes estan publicades, estan publicades totes.
No estan en el format que ens agradaria, perquè no estan en un format que puga ser accessible, estan.
.
.
, crec que és, en un PDF, en una graella, però estan totes publicades.
És a dir, no hi ha ninguna caixa fixa que no s'haja publicat.
Amb excepció de les caixes fixes en les quals encara no s'ha tancat el període comptable.
Eixes caixes fixes es publicaran, evidentment, quan es tanque el període comptable i les qüestions anteriors als tres mesos.

Únicament s'ha publicat, això també vull dir-ho ací, la informació de tot el que es demana, la publicitat activa, des que vam entrar, és a dir, des de la present legislatura.

En un futur anirem implementant tota eixa informació també a la informació d'anteriors legislatures perquè estiga també a l'abast de tots els altres.
Però, evidentment, primer aplicar la transparència al govern que acaba d'entrar, i després ja farem publicitat també de la resta.

Crec que finalitze jo ja.
I m'agradaria, evidentment, finalitzar agraint el to sobretot dels intervinents de tots els grups polítics, i posar altra volta l'accent que el govern valencià volem fer de la transparència de les institucions i de la participació ciutadana una vertadera senya d'identitat de la societat valenciana, amb valors, evidentment, com la solidaritat, responsabilitat social, l'ètica o la cooperació.

Hui he parlat en seu parlamentària sobre regeneració democràtica, un canvi de paradigma que només pot portar-se avant entre totes i tots sense por.
El poble valencià ens ha facultat per a açò i esperem, evidentment amb il·lusió, que la llum del nostre Mediterrani s'enduga els llargs hiverns que hem viscut en esta comunitat.

Tornar a agrair.
.
.
I, evidentment, assenyar-los que quan tornen a demanar la meua compareixença i només vullguen tornaré a vindre i tornaré a parlar amb vostés.
A la seua disposició.

El senyor president:

Moltes gràcies.
Li donem les gràcies a la secretària autonòmica per la seua presència i les seues paraules avui.

Suspenem breument.
.
.

La senyora Tirado Museros:

Sí.
Jo voldria demanar la paraula per al·lusions.
No he volgut demanar-la abans perquè finalitzara la secretària autonòmica, però ha fet una al·lusió el senyor Santamaría i m'agradaria contestar.
(Veus)

El senyor president:

Señora Tirado, me sabe muy mal tener que decirle que.
.
.

La senyora Tirado Museros:

Bueno, le contestaré después, no pasa nada.

El senyor president:

Conteste usted cuando considere oportuno, pero yo creo que tendría que haber sido en el otro turno anterior.

Reitero, le damos las gracias a la secretaria autonómica y esperamos pronto poder volver a estar con usted.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

El senyor president:

Continuamos con el orden del día.
Vamos a tramitar de manera conjunta… Perdón, falta el portavoz de Ciudadanos.
Voy a esperar un momento.
(Pausa)

Pronunciaments de la comissió sobre la compareixença del delegat del govern, senyor Juan Carlos Moragues, per a explicar l'actuació policial en el CIE de Sapadors la nit entre el 6 i el 7 de setembre de 2015, sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís (RE número 2.
168) i pel Grup Parlamentari Podemos-Podem (RE número 2.
503)

El senyor president:

Continuamos con el trabajo de la comisión y tratamos de manera conjunta el punto cinco y sexto.
Y para ello tiene la palabra la señora Navarro.

La senyora Navarro Casillas:

Moltes gràcies, senyor president.

Molt breument.

Es tracta d'un exercici de transparència i el que demane és la compareixença del delegat del govern perquè explique quina va a ser l'actuació policial en el CIE de Sapadors la nit entre el 6 i el 7 de setembre en la qual se van sentir moltes coses des de fora i, donat que es tracta d'un espai en el que no hi ha transparència, no se sap ahí com funcionen les coses, la normativa que s'aplica, la que no s'aplica, que s'hauria d'aplicar segons el reglament actualment vigent.

Una situació que ha arribat a què popularment se'ls conega com els nostres particulars guantánamos respecte al que està passant allí dintre i ha generat molts problemes amb la policia, fins al punt que no hi haja cap persona que vullga dirigir, ni els policies mateixa vullguen estar allà dintre fent el treball que fan segons han publicat recentment els mitjans de comunicació.

La història no ve a soles del que va passar eixa nit, que després sí que hi hagueren declaracions públiques per part de l'altre govern dient que hi havia hagut un motí, sinó que més bé ve de més enrere.
Hi ha una preocupació social respecte a totes les coses que van succeint, les poques informacions a les quals podem accedir.

La campanya per al tancament dels centres d'internament d'estrangers ha fet una tasca de denúncia al respecte i han anat informant-nos.
I, en este cas, podem parlar de les seues denúncies i les seues notes informatives, com esta de 26 de febrer de 2014, «Imputat un policia per agredir un ciutadà algerià en el centre d'internament d'estrangers de València».
«L'audiència de València reobri la investigació per una agressió policial a menors algerians en Sapadors».
«Tres interns del CIE de Sapadors denuncien a agents de la policia per pallisses i insults racistes».
«Imputen un policia i criden a declarar quatre agents per agressions a menors algerians».
«Graves represalias tras el intento de fuga en el CIE de Valencia».
«Dotze interns agredits per la policia i huit expulsions de víctimes i testimonis».
«Dos interns denuncien agressions de la policia».
I així és una darrere d'altra.

Aleshores, volem que el delegat de govern vinga ací i ens explique què va passar eixa nit i ens explique en quina situació s'està a eixe centre d'internament estrangers per a què passen estes coses, perquè això és molt greu i està passant ací a València.

Les Corts Valencianes han aprovat ja una resolució demanant el tancament d'este centre on es tracta la gent com si foren delinqüents, quan no ho són en cap cas.
L'únic delicte que han comés és vindre ací a buscar una vida millor.
I, en qualsevol cas, el que són és herois per haver aconseguit arribar fins ací.
Aleshores, se'ls hauria de tractar evidentment d'una altra manera.

Tot el que està passant és molt greu i el que volem és fer un exercici de transparència.

El senyor president:

Gràcies, senyora Navarro.

Senyor Estañ.

El senyor Estañ García:

Muy brevemente también en el mismo sentido que la señora Navarro.

El otro día, el ya exjefe de la brigada de extranjería, Antonio Martínez, decía que el problema de imagen de los CIE lo ha generado la propia administración.
Nuestro objetivo con esta petición no es mejorar la imagen de los CIE; nuestro objetivo es que hemos llegado a normalizar que determinadas situaciones, como es que el propio gobierno central reconozca que no se cumple la legislación y como son que las propias manifestaciones oficiales entren en contradicción de forma reiterada explicando si usan o no determinado equipo antidisturbios, explicando si hay o no lesionados entre los internos, explicando si ha habido o no consecuencia tras el intento de motín, pues intentamos que con esta comparecencia este tipo de actuaciones se acaben.

Intentamos que con esta comparecencia se deje de poner en riesgo, tanto por falta de medios, tanto por falta de veracidad, se ponga en riesgo, digo, a los propios internos como a las propias fuerzas y cuerpos de seguridad del estado, que son los que tienen que padecer de forma directa.
Intentamos que estos espacios conocidos por su opacidad constante y por su infracción estructural de los derechos humanos, pues aporten un poco de transparencia sobre lo que paso ese día, en qué condiciones está, qué motivó ese intento de fuga y qué consecuencias ha tenido, si ha habido deportaciones, si ha habido una toma de medidas con sesgo racial, etcétera.

Nada más.
Muchas gracias.

El senyor president:

Muchas gracias, señor Estañ.

Señor Córdoba.

El senyor Córdoba Cortijo:

Muchas gracias, señor presidente.

Señores diputados, los CIE son establecimientos públicos de carácter no penitenciario donde se retiene de manera cautelar y preventiva a extranjeros sometidos a expediente de expulsión del territorio nacional.

Los centros de internamiento de extranjeros son un instrumento extendido por toda la Unión Europea adoptando en su desarrollo la política migratoria de la misma y suscrita en el acuerdo de Schengen de 1995.
Estos centros de internamiento de extranjeros son competencia de la administración central, tanto su regulación como su funcionamiento dependen directamente del Ministerio del Interior y, por tanto, quedan excluidas las competencias de las administraciones de las comunidades autónomas.
Por lo tanto, cualquier resolución que se adopte en el seno de esta comisión deberá ser, en cualquier caso, elevada al gobierno central para su consideración, ya que nos encontraríamos en un supuesto de invasión de competencias administrativas.

No obstante, dada la existencia de un CIE en Valencia, así como los hechos ocurridos en el mismo los días indicados, podemos instar a la comparecencia del máximo responsable de la administración central en la Comunidad Valenciana, que es el delegado del gobierno, a comparecer en esta cámara para dar explicaciones sobre dichos hechos, algo que puede ser positivo en cuanto a transparencia, pero estéril en cuanto al resultado que subyace a dicha petición.

La propuesta es de comparecencia de un responsable político no para abrir un debate sobre inmigración, que no nos llevaría a ningún lugar.
Nosotros no vamos a entrar en debates espurios del contenido, ya que en cualquier cuestión con referencia a los CIE existen mecanismos a nivel nacional para tratarlos.

En consecuencia, nosotros estaremos de acuerdo con la comparecencia del delegado del gobierno para que explique lo sucedido esos días, pero no vamos a cuestionar su función amparada por los acuerdos internacionales y de competencia estatal.

Muchas gracias.

El senyor president:

Muchas gracias, señor Córdoba.

Señora Tirado.

La senyora Tirado Museros:

Gràcies, senyor president.

Alguns, com el senyor Santamaría, han pretés hui comparar-se amb mi i amb el meu grup parlamentari.
I els he de dir que ni som el mateix, ni representem el mateix.
Perquè mentre el Partit Popular han estat tapant els casos de corrupció i no han tingut ningun moment per condemnar i demanar perdó per eixos casos de corrupció, nosaltres hem estat destapant-los i lluitant perquè no tornen a ocórrer.

Així que no tinc ningun rubor en condemnar fets delictius, és a dir, que m'avergonyixen vinguen d'on vinguen, senyories del Partit Popular.
I un dels fets que ens avergonyixen, precisament, és el dels CIE, el que està ocorrent en el CIE de Sapadors.

Nosaltres anem a votar a favor de la sol·licitud d'aquesta compareixença perquè vinga a comparéixer el delegat del govern, perquè crec que els fets ja s'han relatat pels membres dels altres grups parlamentaris, però crec que són massa ombres i molt poca llum en el que hi ha respecte a la gestió del CIE de Sapadors; crec que són massa les polèmiques i massa les denúncies que s'estan produint en el CIE de Sapadors.
Pensem que hi ha denúncies per maltractaments i tortures en procés de recerca des de l'any 2012, sense que hi haja constància que s'haja iniciat ninguna recerca interna.

Per això, nosaltres volem depurar responsabilitats, volem que se'ns donen les explicacions oportunes en aquesta comissió.
Per això, també, vam aprovar recentment una proposició no de llei en la qual se demanava també una auditoria del que havia estat la gestió interna i de funcionament dels CIE.
I, evidentment, volem en eixa comissió tindre la informació per tal de depurar les responsabilitats polítiques al voltant de la gestió del CIE de Sapadors en València.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Tirado.

Senyor Bellver.

El senyor Bellver Casañ:

Moltes gràcies.

En primer lloc dir que, efectivament, senyora Tirado, no som iguals, no som en absolut iguals.
A vostés només els preocupa la corrupció on vostés no governen, però per descomptat on governen no mostren eixe mateix interés, cosa que mosatros sí que fem.

Miren, pel que estem parlant, dir que la delegació del govern està sent totalment transparent en la gestió del centre d'internament.
De fet, l'actual delegat del govern una de les primeres visites que va a fer com a delegat del govern la va a fer precisament al CIE de València i va impulsar obres per a garantir la seguretat i la qualitat de vida dels interns.

De fet, algun dels portaveus dels grups parlamentaris han pogut visitar el centre, perquè, com els deia, la delegació del govern ha estat sempre oberta a mostrar la total transparència en la gestió d'esta actuació.
De fet, s'han invertit més de huitanta mil euros en el que són obres de condicionament del CIE de València, en concret en el que són les habitacions i les zones comunes.
I hi ha hagut també actuacions i inversions importants per a garantir la seguretat dels mateixos interns, com ha sigut el fet de la mecanització de les portes i ficar intèrfons en cada habitació per tal que els interns puguen tindre accés a la seguretat en qualsevol moment.

De fet, el delegat del govern ha sigut el qui ha impulsat el primer conveni amb Creu Roja perquè puguen treballar en l'atenció als interns en el CIE de València.
Per primera vegada la Creu Roja va a treballar en el CIE de València en col·laboració amb l'administració central i gràcies a les actuacions que va tindre, com els deia, el delegat del govern amb el Ministeri de l'Interior perquè este conveni es ficara en marxa immediatament.
En l'entrada de la Creu Roja al CIE de València per a treballar amb els interns, ja són més de deu organitzacions no governamentals i col·lectius que estan treballant en l'interior del CIE de València.

Jo crec que és important que coneguem algunes dades, no per a intentar convéncer els grups de l'oposició, determinats grups, en este cas que estan sustentat el govern, perquè crec que no va a ser possible, ja vénen amb plantejaments predeterminats, però sí al fet de què conste en el Diari de Sessions.

Mire, el màxim permés d'estància en els CIE de València, en este cas que és el que ens ocupa, és de sixanta dies, però en ningun lloc arriben, la mitjana està entre els vint-i-cinc i els trenta dies.
El centre compta amb vint-i-dos habitacions, quatre d'elles per a dones i la capacitat és per a més de cent cinquanta interns, però la mitjana està per baix sempre del 70%.
De fet, el dia en què van passar els incidents l'ocupació estava en un 50% de les seues possibilitats.

Hi ha quaranta-quatre agents que estan prestant el servici en el CIE, quaranta-quatre agents del Cos Nacional de Policia, que són els responsables del seu funcionament; cinc d'ells, també cal recordar-ho, van ser ferits en eixe motí.
A mi me crida molt l'atenció…, bé, no me crida gens l'atenció, que al senyor Estañ li preocupe molt si hi ha hagut lesionats entre els interns, en el cas del motí, que no en va haver ningú, però que no li preocupe gens el fet que hi haja hagut cinc policies lesionats durant eixe motí.

Però, per tot això, dir-los que la delegació del govern, el delegat del govern no té absolutament ningun inconvenient en vindre ací, en explicar què és un CIE, com funciona el CIE de València i què és el que va ocórrer.

Però també, als efectes que els deia que conste en el Diari de Sessions, m'agradaria recordar -igual, doncs, no tot el món ho sap- que qui va crear els CIE en Espanya va ser el govern del president Felipe González, en l'any 1990, i que qui va crear el CIE de València va ser un govern socialista, també, en l'any 2005, va ser el govern de Rodríguez Zapatero qui va aprovar la construcció del CIE en València.

A més, dir que els CIE existixen en tots els països de la Unió Europea, ja que és una competència d'esta la creació d'estos centres.

I, per tant, varen ser els govern socialistes els qui varen crear i varen construir els CIE en Espanya.
N'hi ha set en tota Espanya, i un d'ells està en València perquè aixina ho va voler el govern del senyor Rodríguez Zapatero.

Per tant, una cosa és que se fique en qüestió una actuació puntual, una actuació puntual, i que se donen explicacions; i una altra molt distinta és que es fique en qüestió el funcionament i l'oportunitat dels CIE.

Com li deia, no me sorprén en absolut del Grup Parlamentari Compromís i del Grup Parlamentari Podem, però sí que em crida molt l'atenció eixe posicionament en boca de qui va ser el responsable de la creació dels CIE, tant en Espanya com en la Comunitat Valenciana, que és el Partit Socialista.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor Bellver.

Senyor Estañ.

El senyor Estañ García:

No, a efectos también de que conste en el diario de sesiones.
Quiero recordarle al señor Bellver que he comenzado mi exposición con una cita del exjefe del cuerpo de seguridad del CIE, en el que se quejan de los medios sobre los que el gobierno central les provee.
Es decir, quien pone en riesgo a los agentes es el propio gobierno central, creando malestar y no dándoles los medios suficientes para que cumplan su labor.

Además, con la propia existencia de los CIE se está creando…, se está poniendo en riesgo a esos agentes.

Entonces, no creo que sea justo, que sea lógico, que se parta de una polarización, una división entre si nos posicionamos de parte de las fuerzas de seguridad o nos posicionamos de parte de los internos, cuando se está poniendo en riesgo a las propias fuerzas de seguridad.

Luego, alegar constantemente a la directiva 2008 de la Unión Europea, como si fuera el único marco en el que podemos sustentarnos para justificar la existencia de los CIE, es totalmente erróneo y falso, ya que en su artículo 40 establece que podrán existir los CIE, no obliga a su existencia.

Y diversas organizaciones, tanto internacionales como nacionales, como es el Defensor del Pueblo, establecen claramente que limitar el derecho individual, el derecho humano, como es la privación de libertad, que es un derecho fundamental, por una cuestión de una situación administrativa, como es la pérdida de un papel, pues, es totalmente desproporcionado e irregular.

Por tanto, nosotros nos posicionamos de parte de cumplir los derechos humanos.
Nos posicionamos de parte de evitar las lesiones de quien sea, que parten de una visión totalmente criminal de la migración y de la existencia de unos centros que incumplen los derechos humanos de forma estructural y que, además, se agravan por la falta de medios y por la vergüenza del propio gobierno central que tiene sobre la existencia de los CIE, tratándolos como lugares opacos y poniendo en riesgo a los internos y a las fuerzas de seguridad del estado.

Muchas gracias.

El senyor president:

Muchas gracias, señor Estañ.

¿Alguna palabra más?

Señor Bellver.

El senyor Bellver Casaña:

Vamos a ver, señor Estañ, es que usted se contradice en su propia intervención.
Está diciendo que le preocupa la situación puntual, pero, a la vez, dice cosas como que los CIE incumplen los derechos humanos de forma estructural.
Es decir, da lo mismo el tema puntual que estamos hablando.

Yo entiendo que aquí estamos hablando de pedir explicaciones de lo que ocurrió los días 6 y 7.
Pero usted tiene un planteamiento que rompe absolutamente su petición de comparecencia, porque lo que usted está diciendo es que me da lo mismo lo que pasó el 6 y el 7 porque el funcionamiento de los CIE incumple los derechos humanos de forma estructural.

Usted tiene un posicionamiento… Vosté té un posicionament.
.
.
, doncs, té el posicionament de les plataformes CIE No.
I eixe és el seu posicionament, jo el respecte.
Naturalment, no coincidisc, en absolut, amb el que jo pense.

Per tant, reiterar el que he dit en la meua primera intervenció.
El delegat del govern no té absolutament ningun inconvenient, n'estic totalment convençut, en vindre ací i donar les explicacions no només de què va ocórrer eixe dia, sinó de què és un CIE, per què funciona un CIE i per què va ser, doncs, bé, estos que hui estan criticant, el Partit Socialista, qui els va crear en Espanya i en la Comunitat Valenciana.

Però, mire, jo no puc tolerar -i naturalment no ho vaig a fer, senyor Estañ- que vosté diga ací que qui va ficar en risc la seguretat dels agents és la mateixa existència del CIE.
Mire, no, senyor Estañ.
Qui va ficar en risc els agents del Cos Nacional de Policia i, en altres ocasions, personal de la neteja d'eixe mateix CIE no és l'existència per si del CIE.
Qui va ficar en risc la seguretat i la integritat física dels treballadors, en este cas del Cos Nacional de Policia en el CIE de València varen ser seixanta amotinats que, a més, estaven perfectament organitzats.

Res més i moltes gràcies.

El senyor president:

Gracias, señor Bellver.

Pues, si no hay más palabras, procedemos a la votación, ¿vale?

Por tanto, ¿votos a favor?
(Se sent una veu que diu: «Unanimidad.
») Pues, por unanimidad.

Bueno, finalizado el orden del día, gracias a todas sus señorías por la colaboración, (una diputada, amb el micròfon desconnectat, diu: «Por participar.
» Rialles) por participar, por la colaboración con esta presidencia.

(S'alça la reunió a les 13 hores i 11 minuts)