Economia%2020240220HTML.html





Comissió d'Economia, Pressupostos i Hisenda realitzada el dia 20 de febrer de 2024.
Comença la reunió a les 10 hores i 44 minuts.
Presideix el diputat senyor Antoni Gaspar Ramos.
Reunió número 8.

El senyor president:

Bon dia a tots i totes.

Reprenem les comissions amb esta comissió de compareixences, i comencem amb la primera compareixença, que és del síndic de Comptes.

Ara passa llista el senyor secretari.

(El secretari passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Gracias, secretario.

Comencem, per tant, la sessió d'esta comissió que té de punt de l'ordre del dia, el primer, la lectura i aprovació, si escau, de l'acta de la reunió anterior.
Entenc que tots, d'acord.
Algú se l'ha llegida?
Se l'ha llegida el lletrat, segur.

Informe de control formal de les universitats públiques de la Comunitat Valenciana, exercici 2022 (RE número 4.
564, BOCV número 34) i Informe de fiscalització del Compte General de la Generalitat exercici 2022 (RE número 9.
097, BOCV número 37) que inclou els informes d'auditoria de compliment en matèria de gestió del cànon de sanejament per part de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR), exercici 2022 (RE número 2.
316, BOCV número 24); d'auditoria de compliment de legalitat en matèria de contractació del Consorci Hospitalari de Castelló, exercici 2022 (RE número 2.
450, BOCV número 24) i d'auditoria operativa de les ajudes del pla Resistir Plus, exercici 2022 (RE número 3.
358, BOCV número 24); l'auditoria del control intern dels sistemes d'informació de les compres sanitàries, exercici 2022 (RE número 4.
453, BOCV número 30) i els informes d'auditoria de compliment en matèria de contractació i personal de la Societat Valenciana de Gestió Integral de Serveis d'Emergència, SA, exercici 2022 (RE número 4.
591, BOCV número 34); d'auditoria de sistemes d'informació de l'Agència Tributària Valenciana, exercici 2022 (RE número 8.
563, BOCV número 35); d'auditoria de compliment de les subvencions de Labora, Servei Valencià d'Ocupació i Formació, exercici 2022 (RE número 8.
662, BOCV número 35); d'auditoria de ciberseguretat i dels controls generals de tecnologies de la informació de l'aplicació Orion Logis, exercici 2022 (RE número 8.
774, BOCV número 35); de legalitat de les subvencions i ajudes de l'administració de la Generalitat, exercici 2022 (RE número 8.
793, BOCV número 36); d'auditoria de compliment de legalitat en la contractació de l'Administració de la Generalitat, exercici 2022 (RE número 8.
944, BOCV número 36) i de fiscalització del Compte de l'administració de la Generalitat, exercici 2022 (RE número 8.
980, BOCV número 36)

El senyor president:

I segon, anem a fer el punt 2 i el punt 3 junts, perquè tenim ací al síndic i ha preparat tot el que teniu damunt…, el que teniu…, el power point que ara quan ens arreglen l'ordinador el connectarem, però el teniu tots imprés, amb la qual cosa jo aniré seguint eixe guió, que són les dos coses: l'informe de control formal de les universitats públiques de la Comunidad Valenciana i l'informe de fiscalització del Compte General de la Generalitat de l'exercici 2022 en què s'adjunten tots eixos informes que vegeu ahí.

Així que té la paraula el senyor síndic, al qual li agraïsc que haja vingut una vegada més, per 35 minuts.

El senyor síndic major de Comptes:

Moltes gràcies.

Com heu vist, ha hagut un problema tècnic i anem a seguir el que està imprés i ja està.
No ho voreu en pantalla, però ho teniu ací.

Si me permeteu, vull aprofitar uns segons inicials per a presentar un poc la sindicatura, ja que veig que hi han cares noves.
És la primera vegada que vinc a presentar un compte general de la Generalitat a la nova legislatura, i simplement volia posar quatre pinzellades de com treballem a la sindicatura.

Com sabeu, el consell estem formats per tres síndics i un secretari general; som un òrgan col·legiat, per tant.
Som set equips d'auditoria.
Més o menys cada equip està format per un auditor, quatre tècnics d'auditoria, quatre tècnics de gestió auditora i un auxiliar.
Això és més o menys un equip estàndard.
No tots són iguals, però aproximadament.

I a banda d'estos set equips d'auditoria, després està la gent que treballa en administració, lletrats, informàtica, comptabilitat, documentació… En total, som unes cent persones, la qual cosa vull ressaltar perquè tot açò, que vaig a presentar uns informes, és la faena feta per este centenar de persones que treballem en la sindicatura.
Per tant, sobretot, allò bo ho han fet ells i allò roín ho assumim els membres del consell.

I com treballem?
Tinguem allí un pla estratègic que ens marca un poc la línia durant alguns anys, i cada any elaborem un programa d'actuació on planifiquem els treballs.

Com se fan estos treballs?
Per una banda, hi ha un inici…, un treball de camp amb l'auditor, amb l'equip, l'entitat fiscalitzada; d'ahí se forma un projecte que ja intervé el síndic amb el projecte i amb l'auditor, i al final acaba formant-se un esborrany.
En eixe esborrany ja participem els tres síndics, i és el que al final s'envia als comptedants perquè presenten al·legacions, i l'informe final tindrà en compte eixes al·legacions.

Mira, perfecte.
Ara anem a seguir ja per ací.
(El síndic fa referència a que ja es pot vore el power point)

Aleshores, ja, amb este informe…, l'informe definitiu, una de les característiques que té en el cas de la sindicatura d'ací de la Comunitat Valenciana, és que eixe moment definitiu inclou les al·legacions.
Això no es publica.
Nosaltres publiquem tant les al·legacions que hem rebut com l'informe que hem fet de resposta.

Ho dic perquè és molt interessant moltes vegades llegir eixe final on apareixen eixos annexos, on apareixen les al·legacions i les nostres respostes, perquè ahí sol haver, a la millor, cert debat entre el que el comptedant entén i el que nosaltres entenem.
En alguns casos ens aporten informació nova que l'incorporen a l'informe.
I una vegada ja està l'informe fet, es publica, se presenta en el web, s'envia al Tribunal de Comptes i a la fiscalia, i en fiscalitzacions posteriors anirem fent el seguiment de recomanacions.

Açò era simplement la pinzellada que volia fer, un breu resum de com treballem a la sindicatura.
I ara entrem ja en matèria, en el que és el compte de l'administració de la Generalitat.
Això inclou diferents informes d'auditoria, diferents fiscalitzacions.
Vaig anar detallant-les.
Vaig a començar pel que és l'auditoria financera.

L'auditoria financera…, bé, en general es presenta d'acord amb els principis comptables i complint la legalitat.
Cal dir que no hem trobat indici de (inintel·ligible) … comptable, però sí que hi ha excepcions, que són les que se detallen en l'informe.
L'informe de la sindicatura sempre són informes desagradables, perquè, després de vore-ho tot, detallem el que és roín, detallem el que falta, allò que es pot millorar.

Aleshores, què detallem en este informe d'auditoria financera?
Hi ha un aspecte, el de l'immobilitzat no financer, el de l'inventari, que cal dir que açò és una cosa que… hem notat una milloria.
Hi ha un canvi substancial en este cas perquè la sindicatura porta molts anys demanant sempre un inventari detallat, complet, que hi haja una taxació que servisca per a conciliar eixos valors després amb els balanços, i això s'ha anat millorant.
Per això dic jo que és un canvi substancial perquè sí que hi ha un inventari prou ben elaborat.
No està encara tot taxat, però sí que hi ha alguns valors que ja s'estan conciliant i s'estan incorporant…, eixe valor que se dona en l'inventari és el que s'incorpora també a la comptabilitat.

Com dic, no està complet, per això eixa segona part que encara no estava tot recollit allí, però bé, ara s'està avançant en les aplicacions informàtiques Nefis i FACe i considerem que poc a poc anirà casant-se tot.

Una cosa que tornem a reiterar és que el no poder o tindre tot taxat i inventariat fa que no puguem donar una opinió raonable sobre el saldo de l'immobilitzat no financer i sobre la seua amortització, perquè fins que no estiga complet, complet l'inventari i la taxació conciliada no podem opinar si al final l'amortització que està fent-se és la correcta o no.

Quant a les existències, que també s'ha millorat.
En la sindicatura durant molts anys demanàvem que se valoraren les existències.
Antigament no se feia, ara sí que es fa.
Simplement, hem avançat…, encara cal millorar.
Per què?
Cal millorar quant que no existixen uns criteris de valoració clars tots per igual i el registre de les existències tampoc està ben determinat.
Per tant, eixa valoració que en estos moment se dona de 207 milions d'euros com a existències no podem opinar amb seguretat, perquè no hi ha un criteri clar de com s'està valorant.
Açò passa sobretot en el cas de la Conselleria de Sanitat, que és on més existències hi ha.

Un altre aspecte que és important, i que detallem en l'informe, són les liquidacions anuals dels contractes de concessió administrativa de sanitat, les concessions sanitàries, el que s'anomenava «model Alzira».
En 2022 s'han aprovat huit liquidacions per un import total de 164 milions d'euros.
Totes han sigut objecte de recursos.
I, clar, al final no podem opinar sobre la raonabilitat dels drets reconeguts a estes liquidacions, perquè la informació que nosaltres disposem no és suficient com per a poder donar una opinió clara de si està liquidat correctament.

Hem de dir que a final de l'exercici 2022 hi havia 40 liquidacions pendents d'aprovar, de les cinc concessions.
En juliol de 2023 s'estimava que eren uns quatre-cents milions d'euros els imports d'aquestes liquidacions, però és una cosa que ja per experiència saben que es pot modificar al llarg de la tramitació, perquè al final hi ha tribunals pel mig i, de fet, encara que no està fiscalitzat el 2022, afegírem en l'informe algo que ja sabíem…, un fet posterior, que ja sabíem que havia passat en el 2023, s'havien aprovat les dues primeres liquidacions dels exercicis 2009 i 2010 de la concessió de l'Horta-Manises, i que ací la liquidació al final havia sumat 22,2 milions d'euros, quan anteriorment l'estimació havia sigut superior.

Per això tornem a eixa incertesa que ens dona a nosaltres valorar en quant acabarà liquidant-se realment estes concessions, perquè sempre hem vist que han hagut recursos, han hagut tribunals pel mig i en molts casos…, o en la majoria no s'ha confirmat la xifra inicialment prevista.

Més aspectes de l'auditoria financera.
Quant a les prohibicions i les contingències cal tindre en compte que hi ha un gran nombre de procediments judicials en curs derivats, per exemple, en matèria d'habitatge, en matèria de l'extinció de Radiotelevisió Valenciana, aspectes relacionats en la carrera professional.
Tot açò fa que com està pendent d'aclarir judicialment és difícil valorar si al final la prohibició és l'adequada.

I un tema que aixina com abans he dit, que en el tema d'inventari i d'existències havia millorat substancialment en els últims anys, hi ha un tema en el qual no vegem està milloria, i és en el cas dels expedients de rescabalament per l'enriquiment injust.

Clar, durant l'exercici 2022 s'han aprovat més de sis-cents expedients de rescabalament, al final per un import superior a mil tres-cents milions d'euros.
Molts d'ells són relacionats amb la Conselleria de Sanitat, que després tornaré a tocar ja de manera més particularitzada, i hem de tindre en compte què suposa açò dels expedients de rescabalament per enriquiment injust.
No és més que resoldre… És algo que legalment existix, estos expedients, el que passa és que s'està abusant.
Açò per a què servix?
Servix per a resoldre que en exercicis anteriors va arribar un moment en què no hi havia suficient pressupost, se va tirar mà a reconéixer unes obligacions, però que no es pogueren pagar i damunt el que fas és dir: «Molt bé, açò guarda-m'ho ací -per dir-ho d'una manera… aixina basta-, presta'm el servei, i quan tinga pressupost ja te pagaré».
La qual cosa és una pilota que va passant d'un exercici a l'altre.

En este cas ha hagut expedients de rescabalament per enriquiment injust per import de 1.
300 milions d'euros, però vegeu que també en el compte 413, que són els creditors per operacions meritades, ja hi ha un saldo de 1.
500 milions que afectarà l'exercici següent i, de nou, el següent, on tornaran a haver d'obrir expedients de rescabalament per enriquiment injust per a compensar esta pilota que va arrastrant-se d'uns exercicis a altres.

Açò és una cosa aixina, com abans he dit, que notàvem millories en alguns aspectes; en este cas particular, insistim que no s'estan prenent les mesures adequades per a tallar-ho.
És cert que això depén molt de tindre pressupost o no tindre'l, i de tindre ingressos o no tindre'ls.

Seguint amb el compliment de la normativa.
Ací també volem destacar que hi ha una insuficiència pressupostària que es reitera any a any.
Sobretot en el tema de la Conselleria de Sanitat i en les ajudes a l'habitatge dels plans anteriors.
Continua per ahí quedant…, que cal satisfer uns diners amb un pressupost que novament no arriba.
No arriba ni a la conselleria ni a estes ajudes del pla d'habitatge de plans anteriors.

I lligat amb el que acabe de dir abans quan parlava de l'auditoria financera, ara mirant-ho ja des del compliment de la normativa, tornem a insistir, fa falta prendre mesures correctores, per a no recórrer tantes vegades a estos expedients de rescabalament per enriquiment injust.
Perquè al final, el que diem, mentres no se posen les piles per començar a tallar un any, estos expedients anirà passant-se…, no els expedients, sinó el compte 413, anar omplint-lo d'obligacions reconegudes però que no han pogut ser pagades, al final anirà passant d'uns anys als altres.

Un altre aspecte en què insistim enguany és que enguany hem dedicat prou atenció a tot el tema de la Conselleria de Sanitat, i voreu que després hi ha algunes auditories específiques de temes de la Conselleria de Sanitat.
Però quan hem abordat el que és l'acord de l'IVO considerem que caldria tramitar una modificació d'este acord per a, d'alguna manera, resoldre alguns problemes que estan afectant aspectes substancials de l'acord, que s'interpreten de diferents maneres per les parts i, al final, han acabat en els jutjats en molts casos.
Pensem que hi ha aspectes que o que caldria actualitzar o que han quedat obsolets ja i que caldria tornar a tramitar l'acord.

Per un altre costat, una crítica que fem tots els anys és que caldria ajustar-se a la previsió d'ingressos realment des del sistema de finançament autonòmic.
Sabem tots que el finançament autonòmic, el model, ens tracta malament als valencians, però és això el que hi ha.
I, aleshores, el fet de tindre uns ingressos pressupostats majors al que realment arriba després crea alguns problemes comptables, que tots els anys destaquem no deurien existir.
També som conscients de la dificultat de resoldre açò.

Fixant-nos en l'auditoria de compliment de legalitat en contractació, per una banda, hem detectat algunes incidències prou generalitzades, podríem dir que són incidències comunes, referent, doncs, bé, que es pengen incidències a l'hora de les condicions d'especial execució, o d'especial adjudicació, o en el cas de les millores.

Per una altra part, no existix un procediment formal per a detectar els casos de conflicte d'interessos en la majoria de conselleries, no està ben estipulat açò com s'ha de fer.
I, en general, també vegem que hi ha falta de personal, falta de personal en quantitat i en qualitat, és a dir, també personal amb la formació necessària per a fer correctament tota l'activitat contractual.

Quant als contractes no menors, i ja no marcant incidències comunes i generalitzades, sinó ja coses més particulars, el que ara vaig a comentar vol dir que ho hem detectat en alguns dels expedients, no vol dir que en tots; aixina com l'anterior era un poc més generalitzat, açò són casos puntuals.
Però, faig ací un llistat d'algunes coses que hem anat detectant en l'informe, i tenen el detall, exactament en quin expedient és i què és el que s'ha trobat.

Aixina, per comentar alguns, en alguns casos hem detectat que no es precisa la naturalesa i l'extensió de les necessitats que pretenen cobrir-se, o no està ben adequadament determinat l'objecte del contracte, fins i tot no tenen un preu cert; al final, el preu està estipulat de manera indirecta i no queda clar.
I una cosa important és que no es justifica, no s'argumenten adequadament els criteris que es prenen en l'adjudicació, i en els casos d'expedients tramitats d'urgència o d'emergència, en alguns casos no s'han complit els requisits per a tirar mà a este tipus de contractació.
I, bé, ja, per últim, en el perfil del contractant, en alguns casos no hi ha tota la informació que caldria.

Quant als contractes menors, un comentari en general, i és que hem detectat en algunes ocasiones que els informes de necessitat es realitzen amb posterioritat a la sol·licitud de les ofertes, i, damunt, sense calcular el valor estimat del contracte.
Açò és important pel següent, perquè, al final, el valor estimat del contracte determinarà si es pot tramitar com a contracte menor o no menor.
Clar, si no s'ha fet l'informe previ i s'ha calculat el valor estimat, difícilment es pot casar en un tipus de contractació o en una altra.

Quant a les obligacions en informació contractual, bé, hem vist algunes deficiències en alguns casos, en la comunicació al registre oficial de contractes o també a la mateixa Sindicatura de Comptes.

Ja, canviant a un altre informe, al de la fiscalització de les subvencions i ajudes, en este cas donem una opinió favorable amb una sèrie d'excepcions que vaig a comentar breument.
En el contingut dels plans estratègics de subvencions veiem que és insuficient per a realitzar una avaluació adequada del que és l'activitat de foment duta a terme.
És a dir, al final, no es concreta bé el marc lògic en què s'implanten estos plans estratègics i no queda tampoc clar el sistema de seguiment, en quins indicadors està basat.

Per una altra banda, vegem que n'hi ha cinc línies d'ajudes que, al final, no estaven previstes inicialment però que, després, en les modificacions posteriors, tampoc acabaren incorporant-se al pla estratègic de subvencions.
En el cas de dotze subvencions nominatives, hem vist que no s'ha publicat en el DOGV el conveni, o la resolució de concessió, una falta de comunicació de publicació.
I, en el cas de les 16 línies, en les quals s'havia de concretar la comprovació material, la realització efectiva de l'activitat, hem vist que tampoc s'han aprovat els corresponents plans de control.
Val?

Això és un poc una visió general en el tema de subvencions i ajudes, que després tornem a tindre una fiscalització més concreta i que parlarem posteriorment.

Com abans he dit, hem dedicat prou atenció a la Conselleria de Sanitat, i, per tant, hi ha una auditoria específica de control intern i de sistemes d'informació de les compres sanitàries.
En este cas, donem una opinió desfavorable ja que n'hi ha moltes deficiències.
I quines són les que principalment destaquem?
Per un costat, que la consignació pressupostària és insuficient, açò és un mal comú en la Conselleria de Sanitat -crec- de tota la vida, no arriba el pressupost.
Clar, açò lliga amb el que abans comentava; al final, el dèficit i l'endeutament va traslladant-se d'un exercici al següent.
Falta, també, i això ho ressaltem, una planificació adequada de la contractació centralitzada.
Clar, al final, les compres acaben fent-se…, són compres directes en compte de tirar mà a eixa contractació centralitzada.

Com abans ja he dit i ja avançava, tot açò que he dit de rescabalament per enriquiment injust són realment problemes, principalment, que es donen a la Conselleria de Sanitat.
I ací, ara, que estem tractant la Conselleria de Sanitat ho tornem a recordar.
S'abusa dels expedients, falta un pla d'accions i mesures correctores per a reduir estos expedients, també detectem insuficiència de personal especialitzat en contractació, que és una cosa que també havíem comentat anteriorment quan parlàvem de l'auditoria de contractació, però, ara, en este cas, en el cas de la sanitat encara més.

I observem també que, probablement, les normes legals no tenen en compte les particularitats que té la gestió de les compres sanitàries.
Igual ací caldria pegar-li un repàs a les normes legals per a contemplar les característiques pròpies de la contractació sanitària, que no són les mateixes que en les altres.

I bé, ja, per últim, destacàvem un incompliment dels terminis legals de pagament a proveïdors que al final s'allarguen més.

Seguint amb esta auditoria i amb els sistemes d'informació, hem vist que també hi ha una falta de transparència en la determinació del preu i indefinició en els articles que formen part de la base de dades mestres, no?
Què vegem?
Vegem que, al final, cada departament de salut va negociant pel seu compte els… i no hi ha un preu que pugam dir: mira, este és el preu d'este medicament o d'esta pròtesi, perquè, al final, cada departament ha negociat pel seu compte, degut que han acabat fent compres directes en compte de mitjançant la compra centralitzada.
Clar, al final… I, damunt, en esta base de dades mestres hem observat que hi ha també indefinició, n'hi ha articles amb diferents codificacions, i ací caldria pegar-li un repàs als sistemes d'informació d'estes compres sanitàries.

Quant a les existències, abans ja ho havia dit en general, però, ara, en particular, en el cas del conseller de Sanitat, hem observat que, bé, falta un poc de control en els magatzems i els criteris de valoració no són homogenis entre departaments, que és el que abans…, i per això no podíem donar una opinió clara de la valoració obtinguda.

Està pendent de formalitzar la conciliació de l'inventari físic amb el sistema d'informació, i, en alguns casos, doncs, fins i tot, caldria millorar el control d'accessos físics als magatzems, no?
, no estan a la millor tant aïllats com deurien estar.

També observem que n'hi ha un endarreriment en la implantació de l'administració electrònica, i també insistim que caldria reforçar els mitjans de la intervenció general de la Generalitat en el que és la compra sanitària.

I, ja, per últim, sí que, simplement, totes estes compres directes, excepte el departament de salut d'Alcoi, la resta no envien al registre oficial de contractes estes compres directes, no envien la informació, me referisc.

Un altre tipus d'auditoria que hem realitzat enguany, molt lligada al que acabe de parlar, és una auditoria de ciberseguretat i de control general de tecnologies de la informació en l'aplicació Orion Logis.
Orion Logis és l'aplicació que proporciona el suport a estos processos de compra des de la Conselleria de Sanitat.
Com abans havia anunciat, hem fet moltes auditories relacionades amb la Conselleria de Sanitat.
I, en esta auditoria de Ciberseguretat, el que hem detectat és que, per una banda, el que és l'índex de maduresa dels controls generals és molt deficient i no porta un nivell de confiança raonable que tot el que n'hi ha dins del sistema és confidencial, hi ha integritat, disponibilitat, duplicitat, traçabilitat, és a dir, tot això que s'exigix dins del que és l'ens, l'esquema nacional de seguretat.

I, per un costat, també hem vist que la Conselleria de Sanitat no té ben estructurada el que és la governança de la ciberseguretat.
Ací caldria reforçar-ho amb més recursos humans i pressupostaris dedicats a la seguretat de la informació dins de la conselleria, perquè el pressupost és molt elevat, i, bé, cal anar tancant tots els clavills que puga tindre el sistema.
Perxistixen les deficiències que hem indicat ja en informes anteriors.

Bé, en estos moments, l'índex actual de compliment de l'esquema nacional de seguretat és baix i encara no s'ha elaborat el pla d'adequació a l'esquema nacional d'interoperabilitat.
Són coses que hem d'anar millorant.
Igualment, en aspectes de la normativa de protecció de dades personals, també s'hauria de millorar.

Passem a una altra auditoria, en este cas, una auditoria operativa de les ajudes del pla Resistir Plus.
Què buscava el pla Resistir Plus?
Al final, eren ajudes destinades a reforçar la solvència empresarial per mitjà de la reducció de l'endeutament que es va generar a causa de la pandèmia.
Val.
Doncs, nosaltres el que hem fet és una auditoria operativa que, a diferència de les financeres o de compliment de la legalitat, estes se dediquen a estudiar l'eficiència, l'eficàcia i l'economia de la gestió pública.
I quina és la principal conclusió que hem estret?
Diverses conclusions.

Per un costat, este pla Resistir Plus no va poder ser planificat a nivell autonòmic, no, perquè era una línia aprovada i dissenyada pel Govern d'Espanya, va arribar donat, i el que sí que va fer la conselleria és incloure-ho en la seua actualització del pla estratègic; per tant, sí que ho va incorporar.
Ara, bé, malgrat tindre en compte que és una cosa en la que no havíem pogut planificar prèviament, sí que pensem que s'haguera pogut millorar en alguns aspectes.
En quins?
Per un costat, no existix una anàlisi prèvia de la situació de partida i de la situació a la qual es pretenia arribar, i això és important per a després avaluar si s'ha aconseguit el que es pretenia.
I lligat amb açò n'hi ha una sèrie de debilitats del sistema de seguiment previst en el pla estratègic.

Clar, nosaltres, al final, una vegada hem fet l'informe, vegem que l'estret objectiu que pretenia el pla sembla que sí, sí que s'ha aconseguit, s'ha contribuït positivament al manteniment de l'activitat dels beneficiaris, per això hem hagut nosaltres de tirar mà, a la millor, a indicadors específics que hem creat pel nostre compte, i, per això, una de les recomanacions que fem és que l'òrgan que concedix de les ajudes, que ha previst un pla de control específic, això ho ha fet bé, i ha de realitzar una sèrie de comprovacions en una mostra d'expedient que li ha servit per a detectar algunes incidències i resoldre-les.
Amb la qual cosa, en general, el pla ha funcionat prou bé.

I, simplement, una cosa que comentem ací, i que comentem en altres fiscalitzacions, és que és difícil moltes vegades saber si s'està aconseguint el que pretenia l'ajuda, perquè el tipus d'indicadors que s'establixen no són indicadors de si s'ha aconseguit…, l'outcome aconseguit, sinó simplement de dir: El pressupost s'està gastant?
Sí, s'està gastant.
Val.
Però, s'ha aconseguint el que es pretenia amb este pressupost?
Això és el que fa falta, fa falta eixe tipus d'avaluació ex post.

Altres aspectes importants que ressaltem en el compte de l'administració, el patrimoni.
El patrimoni net de la Generalitat és negatiu per quasi 47.
000 milions, una xifra enorme, amb un deute financer de més de 57.
000 milions al final del 2022, quan majoritàriament són crèdits formalitzats en l'Institut de Crèdit Oficial, que té a vore amb el FLA i este tipus de mecanismes de finançament extraordinari.

Quant a la dotació pressupostària, vegem que ha augmentat…, en el 2022 ha augmentat el dèficit.
Açò cal estudiar-ho per parts, estudiar els ingressos i estudiar les despeses, i ara anem a fer-ho.
I, també, tenint en compte que el 2020 i el 2021 han sigut anys atípics, perquè tant ingressos com despeses han anat influenciades per tot el que ha sigut combatre la pandèmia.

Quant als ingressos, vegem que s'ha trencat l'evolució positiva dels últims anys en els que els ingressos havien sigut creixents tots els anys i enguany, per primera vegada, baixen, però podem dir que açò és fictici; havien sigut creixents perquè hi havia hagut unes partides extraordinàries molt elevades que havia fet que cresqueren, i realment el que ha decrescut enguany no han sigut tant els ingressos, diguem-ne, ordinaris, sinó eixes aportacions extraordinàries.
Si vegeu la línia blava, o verda, blava, en la diapositiva, això seria l'evolució dels ingressos, si exceptuàrem estes partides extraordinàries; amb la qual cosa haguera sigut creixent, haguérem tingut tot el període un increment moderat però un increment constant dels ingressos.

Per què diguem que enguany ha hagut una reducció d'ingressos?
Perquè ho comparem amb els anys anteriors, en els que va haver-hi una crescuda important degut als ingressos extraordinaris per la pandèmia, però sense ells l'evolució haguera sigut creixent encara.

Què passa amb les despeses?
Bé, abans de començar l'evolució de les despeses, cal revisar-les.
Nosaltres, sempre, en la sindicatura, per tot això que abans hem dit d'aquelles obligacions que es queden reconegudes però que no es paguen, se traslladen, doncs, nosaltres el que volem fer és, bé, en un exercici, realment, quin ingressos han hagut i quines despeses realment han hagut, independentment que no s'hagen pagat però s'hagen traslladat?
Açò és el que en este gràfic mostrem, estes són les obligacions no reconegudes pressupostàriament, que en els últims anys havia estat, a la millor, al voltant de set-cents milions, havia baixat un poc en estos últims exercicis, enguany ha augmentat, i el que fem és ajustar amb açò les despeses de l'any realment, unes despeses que ens han entrat de l'any anterior i unes altres que hem traslladat, açò ho ajustem i tenim esta evolució.
Esta és l'evolució de la despesa real estimada, que veiem que té uns augments continuats.
I quan posem en relació esta despesa, que ja l'hem revisada, amb els ingressos que abans havia mostrat, doncs tenim, que ací vegem que són partides negatives, tenim esta evolució del dèficit, que havia anat augmentant en el 2018-2019, va baixar en 2020 i 2021, a conseqüència també de tot este joc de més ingressos, i ara ha tornat a disparar-se.
Ara estem en una xifra, en 2022, de més de 3.
000 milions, bé, vora 4.
000 milions, tenint en compte la revisió que fem.

I tot açò lliga de nou amb un apartat que en la Sindicatura solem sempre dedicar a l'infrafinançament autonòmic.
Per un costat, hem volgut resumir molt breument l'informe que presentàrem per a estes Corts fa un parell danys, on repassàvem i insistíem que el dèficit, que al final el dèficit que té la Comunitat Valenciana no és tant degut per a efectuar despeses superiors, sinó que és per un problema d'ingressos inferiors.
I destacàvem que l'endeutament hi havia, podríem dir, tres parts importants: una, que es devia a un infrafinançament en relació a la mitjana, vull dir, el model és el que és, però els valencians tenim menys que la que ens correspondria; després, hi ha una altra part de l'infrafinançament, que és relacionat el model de finançament actual va preveure satisfer unes necessitats, però després no va complir, i, per tant, açò no només afecta la Comunitat Valenciana, sinó a totes les comunitats els afecta per igual, hi ha un infrafinançament per eixa banda; i un tercer component, més xicotet, que vindria a ser els interessos de tot este deute que, diguem-ne, és indegut.

Val, què passa?
Una cosa que en l'Informe hem ressaltat.
En les actuals negociacions s'està parlant del rescabalament d'una de les parts només d'este deute, d'aquell que afecta a totes les comunitats autònomes per igual, quan els valencians realment tenim un, un, i molt important, que és específic nostre, nostre, de Múrcia, i de pocs més, que és per culpa d'estar discriminats dins del model.
Per tant, insistim en la Sindicatura que, no només cal canviar el model de finançament, sinó que cal obtindre un rescabalament de tota esta part del deute acumulat durant els últims anys, que ha sigut a causa de l'infrafinançament, no només del que s'està parlant ara en general per a tots, sinó també de l'específic, dels valencians per estar mal finançats respecte a la mitjana.

I en això insistim, mentre no es resolga, el que caldria és articular ràpidament un mecanisme transitori d'anivellament, que això recentment els membres de la comissió d'experts de finançament autonòmic de Les Corts ja férem un informe, que lliuràrem recentment, no sé si està penjat en la web de la conselleria, insistim i calculem quin és el mecanisme este transitori d'anivellament.

Açò lliga amb l'endeutament.
L'endeutament no ha deixat de créixer, continua creixent l'endeutament.
Sí que és cert que en termes del PIB havia tingut, havia estat caient en els últims anys, va tindre una pujada en el 2020 degut, no tant a que l'endeutament augmente, sinó que havia caigut el PIB.
En 2020 l'increment del percentatge no és perquè s'haguera disparat l'endeutament, és perquè s'havia afonat el denominador, s'havia afonat el PIB.
I després, en els últims anys, veiem que torna a anar baixant el que és la ràtio d'endeutament respecte a PIB, però encara continua estant per dalt del que hi havia en el 2019.

Una altra cosa que solem fer en la Sindicatura, en l'informe, en esta part de les conclusions, és advertir de certs reptes, reptes del present i de cara al futur immediat.
Hi ha dos apartats:

En un hem parlat, i enguany, torne a insistir, en el canvi climàtic.
Considerem i tirem a la Constitució, perquè considerem que al final combatre el canvi climàtic és un deure del sector públic, i ací citem diversos articles de la Constitució.
I en l'informe el que hem fet ha sigut un poc arreplegar les últimes advertències, de l'últim any, tant de la Coalició internacional de científics del clima, més de 15.
000 científics de 63d'altres països, tant de les Nacions Unides, tant el Parlament Europeu, del Tribunal Europeu de Comptes i fins i tot de l'Església catòlica.
Realment tots s'han pronunciat durant l'últim any en este sentit.
I en la Sindicatura insistim en el repte que això suposa, un repte per culpa de la crisi climàtica, per la crisi energètica i per la crisi de minerals que ens obligarà a tindre una societat i un sector públic molt diferent a l'actual, i per això afectarà molt als ingressos i a les despeses.
I cal anar avançant en eixe sentit per a preveure no tindre problemes futurs de finançament del que són els serveis públics fonamentals, que si no ho preveiem en temps probablement ens trobarem en la tessitura de no tindre suficient pressupost per a ells.

I un altre dels aspectes que també advertim és en el que és la transformació digital de La Generalitat i en els riscos tecnològics.
Val.
Pensem que també és un repte molt important i que cal prestar-li molta atenció.
En açò insistim que la transformació digital no està avançant suficientment, sí que s'està avançant administració electrònica, però no és el mateix l'administració electrònica que la transformació digital.
Una cosa és que el que es feia administrativament d'una manera ara se fa més digitalment i l'altra cosa és canviar els esquemes de pensament i transformar-nos digitalment i aprofitar les noves ferramentes per a fer coses diferents.
En açò, insistim que caldria millorar la governança, no?
I dins de l'esquema de funcionament dels diferents òrgans relacionats amb la governança de la ciberseguretat i de la transformació digital tenim la DGTIC, la DGSA.
Bé, ahí quatre òrgans, més l'Agència per a la digitalització i la ciberseguretat de La Generalitat.
I des de la Sindicatura el que insistim és que s'estructure bé perquè realment hi ha la capacitat real en la presa de decisions.
Independentment de quina siga l'organització escollida, en més o menys organismes, el que és important és que siga efectiva i que tinga capacitat per abordar tots estos reptes.

I una cosa que insistim, tota esta transformació digital va unida clarament a la ciberseguretat, perquè sinó estem coixos.
I açò és important i ho volem ressaltar perquè el que és el Centre de Seguretat TIC de la Comunitat Valenciana, el CSIRT, realment al final està fent molt bona tasca en prevenció, detecció i resposta a les ciberamenaces, no només en l'àmbit autonòmic, sinó també en els ajuntaments.
No?
Al final ha gestionat més de 1.
100 incidents de seguretat en tot el sector públic valencià, incloent ajuntaments.
I, curiosament, el propi responsable de ciberseguretat del Centre Criptològic Nacional públicament va dir que esta iniciativa valenciana era un model a seguir en tota Espanya.
I això volem posar-ho en valor.

És cert que igual seria necessari actualitzar les normes autonòmiques sobre gestió de la seguretat de la informació per a adaptar-la més a l'esquema nacional de seguretat, a les vies de seguretat del CCN, del Centre Criptològic Nacional, i també la recomanació de la Sindicatura, perquè en estos moments hi ha poques entitats que disposen del certificat de conformitat amb l'ens.

Veig que ja m'he passat de temps, amb la qual cosa ara queda el que serien altres ens: organismes, fundacions, consorcis.
Puc fer dos coses, o seguir contant-vos el rotllo o, com ho tingueu ahí, ja ho teniu imprès, en el fons jo estic sintetitzant el que diu l'informe.
Així que el que me dieu, eh.
Jo, si voleu, pare ací.

El senyor president:

Com tenim el paper, si vols uns minuts per anar seguint-lo i si algú vol, després, com venen les intervencions, podran preguntar més i en els 15 minuts de després.
Val?
D'acord?

El senyor síndic major de Comptes:

Jo ara el que havia fet…

El senyor president:

Continua, si vols, i ens expliques eixa secció, perquè estic mirant ahí que són 10 fulles només, i ho mirem.

El senyor síndic major de Comptes:

Val, em referisc que, realment ara vinc a dedicar-ne de positiva a cada òrgan i, clar, està molt sintetitzat, però bé, allà vaig.
Quan vulgueu me pareu, eh, perquè ho teniu ahí.

L'Agència Tributària Valenciana.
En este cas hem revisat els sistemes d'informació de l'Agència Tributària Valenciana i ens hem centrat principalment en el que és la gestió de les devolucions d'ingressos indeguts.
Vegem que s'han resolt favorablement més de 14.
000 expedients de devolució d'ingressos indeguts, al final pujava un total de 23,8 milions d'euros.
El termini mitjà de les devolucions ha sigut de 78 dies, que considerem és un termini raonable per a resoldre-ho tot.
Evidenciem que ha hagut un esforç realitzat per l'Agència Tributària Valenciana en 2022 per a millorar el compliment de la legalitat en els temes de seguretat de la informació, tant de l'esquema nacional de seguretat, protecció de dades de caràcter personal.
No obstant, el que demanem és que açò n'hi hauria que ampliar-ho també en les oficines liquidadores, val?
Vegem que l'Agència ha millorat prou, en les oficines liquidadores falta a millor incorporar-ho completament.
També s'ha avançat prou en el que és la implantació de l'expedient electrònic.

Quant a la rendició de comptes, doncs la informació continguda és correcta i s'ha presentat en conformitat a la normativa.
L'únic que no hem pogut disposar ha sigut dels informes anuals previstos en el Pla anual de control financer.

I entre les recomanacions simplement destaquem: impulsar els indicadors i les alarmes per a millorar l'eficàcia i l'eficiència en els controls de gestió tributària, que d'alguna manera hi hagen indicadors més automàtics, no?
, que criden l'atenció més prompte.
I millorar la dotació de recursos personals.

Labora.
En el cas de Labora hem fet una auditoria de compliment de la legalitat en matèria de subvencions.
Tornem a insistir en les subvencions.
I hem agarrat dos mostres: una, les subvencions concedides per mitjà del procediment excepcional de concessió directa, i hi ha tres de procediment ordinari, de concurrència competitiva.
En el primer cas hem detectat algunes conclusions, que ací resumisc.
Doncs alguns convenis i decrets que regulen línies de subvencions no fan referència al pla de control aprovat per Labora, no estan ben referenciats dins de l'esquema de Labora i caldria determinar-ho millor.
No s'acrediten en alguns casos les raons per les quals no es va promoure la publicitat i la concurrència.
En altres casos no queda ben clar en el conveni quins són els criteris d'imputació dels costos indirectes a l'activitat subvencionada, quines partides indirecta sí que es poden estar contemplades dins de la subvenció i quines no.
No consta l'acreditació que en els procediments selectius seguixen per a la contractació del personal s'hagen ajustat als criteris d'igualtat, mèrit i capacitat.

I ja en l'altre apartat, en el de subvencions per mitjà de concurrència competitiva, hem ressaltat que, per un costat, hem vist que en alguns casos no incloïen els documents que serveixen de fonament a la concessió, i també hem vist que la resolució de concessió no indicava l'activitat a realitzar per l'entitat beneficiària, no s'establia clarament quina era l'activitat que s'estava subvencionant .

Passant a un altre…

El senyor president:

Fem este, si vol.

El senyor síndic major de Comptes:

El que vulgueu.

El senyor president:

Resumim, però encara te'n queden molts i en el tema podíem estar perfectament, però la qüestió és que com després hi ha l'altra compareixença se'ns anirà molt per a l'altra compareixença.

El senyor síndic major de Comptes:

Realment és que en l'informe està molt millor.
Ací està sintetitzat el que és el resum ja sintetitzat.
Jo crec que està ahí i…, si ho teniu ahí i me pregunteu d'ahí, doncs jo també respondré igualment.

El senyor president:

I a més agraïsc que les làmines, sempre que ve el síndic, estan perfectament resumides, totes les làmines, de tot, perfectament resumides de l'Informe.

El senyor síndic major de Comptes:

Costa molt, eh, per una síntesi en quatre línies de tot un informe de centenars de pàgines, però bé.

El senyor president:

Molt bé.
Gràcies, síndic.

Anem a començar en les intervencions dels grups.

Senyora diputada.

La senyora Navarro Casillas:

Doncs moltíssimes gràcies al síndic per la seua exposició.
La veritat és que fa que siga molt més agradable que la lectura escoltar-lo, ho explica molt bé, igual que les làmines, la veritat és que és un nivell de síntesi molt interessant, i a tot l'equip de la Sindicatura per tot el treball fet per a este informe i per a tots els que fa de manera reiterada, i per eixa auditoria permanent que el que busca és millorar la gestió dels diners públics dels interessos de la ciutadania, cosa que, com se comenta sempre, és prou complicada quan tenim una situació tan l'infrafinançament, per una banda, com també de necessitat de més personal funcionarial que done el millor servei possible, perquè la carència de personal en l'administració és molt palmària en l'administració autonòmica valenciana, que és de les que menys té en ràtio de població, sinó la que menys de tot l'Estat, tenim un dèficit estructural important, i estic convençuda que això després suposa moltes vegades que les coses tinguen els reparos que la Sindicatura observa.

Precisament quan això també n'hi ha una qüestió que volíem solucionar des del govern anterior, que era en l'Escola Valenciana d'Administració Pública millorar eixa formació també, com demanen els sindicats, la formació del funcionariat, perquè, clar, un accedix al cos funcionarial, no sé, a la millor en un moment donat, les coses van avançant i cal actualitzar-se.
Aleshores és important comptar en una formació permanent, precisament per a donar eixe millor servei.
Perquè després, quan se demana, per exemple, com en l'Informe que parla de la falta de personal especialitzat en contractació, no és a soles en contractació, sinó també doncs no és el mateix traure una licitació del contracte de neteja de tota La Generalitat que traure-ho de les màquines que hem de comprar per a fer les ressonàncies o de coses que són molt variades i que cadascuna requerix una especialització, perquè si no passa com se comenta en l'informe, que al final se trau i diu «bé, a millor oferta, anem a vore, necessite neteja, a vore que me donen», i si no s'aterra també després és molt difícil demanar els incompliments, clar, perquè quan no s'està donant un servei després costa.
De fet, moltes vegades hem trobat que se deixa de complir, s'acomiada personal que no se deuria acomiadar, etcètera, etcètera.
Vull dir, que són coses que no són fàcils i que requerixen una administració forta amb personal suficient i suficientment format per al pre i el post.

Aleshores, estes auditories són molt importants també per a marcar el camí i, per això, moltes vegades quan se parla de fer comissions d'investigació i auditories ací i demanar-li-ho a una empresa privada com s'ha escoltat per part de l'actual govern, tampoc té massa sentit quan tenim tota una sindicatura amb un personal molt qualificat i que està permanentment auditant el treball que se fa des de la Generalitat valenciana.
I, també, per a que tot això siga possible, que important és que tingam impostos i que se lluite contra el frau fiscal.
I, per això, donem l'enhorabona a l'Agència Tributària Valenciana, pel bon treball de recuperar més de quatre-cents cinquanta-cinc milions d'euros des de 2019 gràcies a eixa lluita contra el frau fiscal.
Perquè també, quan se parla en contra dels impostos i quan se qüestionen impostos que el que fan és garantir eixos serveis de qualitat que tant necessitem, perquè també s'ha parlat això, que ens hem d'ajustar als ingressos, doncs, bé, quan se reduïxen els ingressos és més difícil ajustar-se als ingressos, i quan se reduïxen sense que n'hi haja un criteri redistributiu i sense atendre el que marca la Constitució espanyola, més complicat és encara d'entendre-ho per part de la ciutadania.

També n'hi han qüestions clau com crear organismes que són imprescindibles per a millorar, com se demana en l'informe, com l'agència per a la digitalització i la ciberseguretat, plantejar que són xiringuitos i que no s'han de fer, quan el que es tracta és d'aglutinar tasques tan importants i que són demanades per una administració més moderna i que atenga millor la ciutadania, doncs també és molt trist.

Aleshores, en definitiva, enhorabona per eixe treball, per sempre estar apretant l'administració per a que millore.
En el cas de sanitat també és interessant com ho ha plantejat perquè, efectivament, moltes vegades és complicat, no?
S'ha intentat incrementar el nombre de compres centralitzades buscant eixe preu més reduït.
És un sector complex i em pareix molt interessant el comentari que deuria atendre's per a la millora també, que la normativa atenguera la complexitat del sector, perquè d'això depén després el servei que se'ns dona i moltes vegades la nostra vida és la nostra salut.
Poca broma.

Aleshores, també li volia preguntar una qüestió sobre la protecció als denunciants perquè estem davant d'una gran auditoria, després tenim la compareixença de l'agència antifrau i una de les coses que està damunt la taula és quan se fan denúncies què passa al respecte.
No sé com es veu eixa part per part de la sindicatura.
Ah, i m'agrada molt la necessitat de tindre eixa visió, en la situació de canvi climàtic que patim, com hem de gestionar i mirar cap al futur, la gestió de l'administració, davant d'eixe gran repte que està damunt la taula.

Gràcies.

El senyor president:

Gràcies.

Continuem amb les intervencions.
Senyor Díaz.

El senyor Díaz Fernández:

Sí, gracias, señor presidente.

En primer lugar, muchas gracias, señor Cucarella, por su comparecencia, por el trabajo que, además, le hago extensible que se lo remita a todo su equipo.
Un minucioso trabajo de fiscalización, de auditoría, que entendemos que es una herramienta esencial para garantizar la transparencia, la eficiencia y la responsabilidad en la gestión de los recursos públicos.

Un trabajo, como ha dicho usted a veces, pues poco agradable o poco reconocido, ¿verdad?
, pero muy necesario porque sus recomendaciones cada vez más ampliamente recogidas por el anterior Consell, como cuando ha manifestado usted en el tema del inmovilizado no financiero, en las existencias, etcétera, contribuyen, contribuyeron y han de contribuir a una mejor gestión.
Eso sí, conviene no olvidar que los recursos auditados, pues no son solo números ni una hoja de cálculo, ¿verdad?
, sino que representan servicios esenciales para todos los valencianos y las valencianas, como la salud, la educación, etcétera.

Cualquiera que haya leído con objetividad el informe, pues no puede más que concluir que avala, entendemos, las cuentas públicas del Consell liderado por Ximo Puig.
Y entendemos además que demuestra que hubo más gestión, más transparencia, que se hizo conforme a la legalidad, sin olvidar nunca el tema que se ha comentado de la infrafinanciación, y lo que ello a veces conlleva e implica.
Porque entendemos que el contexto siempre se debe tener en cuenta, como, por ejemplo, cuando hablábamos de los contratos de emergencia y de sanidad.
Sería ridículo obviar la pandemia y el escenario en el que se vivía en esa época.
La gente se estaba muriendo y ante eso, pues, se puede adoptar una posición pasiva tipo «total, la gente se iba a morir igual», como se defiende desde alguna otra comunidad autónoma, o se puede llevar a cabo, entre otras muchas actuaciones, pues también contratos de emergencia, claro que sí, dado que eran necesarios nuevos recursos para atender y dar respuesta a una situación pues tan desconocida y tan gravosa como la que vivimos.

Este informe, además, avala…, entendemos que se presentó en diciembre y deja en evidencia las sombras de sospecha que apenas dos semanas después, pues lanzo el señor Mazón, en una actuación, si se me permite, con todo el respeto, pues impropia de un presidente, acusando sin pruebas, cuando no directamente faltando a la realidad.

El informe de la sindicatura lo puedo decir más alto, pero no más claro.
Basta ir a la página 21 del volumen de conclusiones generales que dice: «La sindicatura no ha encontrado situaciones en las que puedan concurrir las características básicas de la responsabilidad contable».
Y, además, incide, «la cuenta de la administración de la Generalitat expresa la imagen fiel del patrimonio y de la situación financiera de la administración de la Generalitat».
Y, además, lo deja en evidencia en todos los ámbitos.
Por ejemplo, en la contratación.
No hace falta más que leer que resulta conforme.
Además, la fiscalización evidencia que en el 2022 hubo, por un lado, más gestión; hubo 1.
794 contratos no menores por importe de 2.
403,4 millones de euros.
Esto supone un 8% más de contratos no menores y un 73Â % más de importe contratado en 2022 que respecto a 2021.
Por ponerlo en contexto con el último año (tus) âperdónâ del gobierno del Partido Popular, en 2014 se licitaban solamente 869 contratos, por importe de 435,5 millones.

Por lo tanto, significa también más transparencia.
Los contratos tramitados por procedimiento abierto supusieron el 81,2Â % del total, 15,9 puntos más que en el 2021.
En 2014, por ponerlo nuevamente en contexto, con el Partido Popular solamente el 49,8Â % se hicieron por procedimiento abierto, 31 puntos menos que en este ejercicio.

Los pagos por caja fija se han reducido del 38,5 a 30,3.
También el número de cajas, de 281 a 254.
Y sobre las subvenciones pues ya lo hemos visto.
Efectivamente, la actividad en materia de subvenciones de la administración de la Generalitat resulta conforme.
Basta leerlo.

La auditoría también certifica el cumplimiento en la contratación de la mayoría de las recomendaciones que se efectuaron por el síndic realizadas en informes anteriores, mientras que también en las subvenciones la mayoría se han aplicado, fueron tomadas en consideración o directamente carecen de validez en el marco actual.

Sobre los expedientes de enriquecimiento injusto, bueno, estos expedientes, como ha manifestado usted, se explican en buena medida por la falta de recursos en el presupuesto como consecuencia de la infrafinanciación.

En 2022 âha quedado reflejadoâ fueron 611 expedientes por importe de 1.
357 millones, pero vamos a ponerlo también en contexto con los anteriores gobiernos: en 2014, último año de gestión completa del Partido Popular, se tramitaron por importe de 1.
344,1 millones y, en 2012, por ejemplo, los enriquecimientos injustos con gobiernos del PP sumaron la friolera de 2.
208 millones, casi el doble que ahora, y no había pandemia ni hubo covid ni nada.

En conclusión, entendemos que el informe avala las cuentas públicas del Consell liderado por Ximo Puig.

Sí que quisiera plantearle, en otro orden de cosas, el informe que sin duda conoce sobre auditoría del sector público en España, publicado por el Instituto de Censores Jurados de Cuentas de España, que otorga una calificación de 9 sobre 10 a la Comunitat Valenciana en el control externo tanto por la planificación, los plazos y el alcance de la auditoría.

En concreto, este estudio destaca la inmensa actividad que desarrolla, y por la cual le felicito, la Sindicatura de Cuentas, lo que permite que nuestra autonomía se encuentre entre las tres primeras con mayor control.
De hecho, dice el informe que el 99,9Â % del gasto autonómico está ajustado, auditado, tanto a nivel de cumplimiento de legalidad como de imagen fiel o auditoría financiera.

Por tanto, al hilo de esto quisiera preguntarle su opinión ante el anuncio del señor Mazón de eliminación de seis empresas públicas para evitar duplicidades y, al mismo tiempo, el anuncio de una doble auditoría externa pormenorizada de todo el sector instrumental, en busca de no sé qué de responsabilidades penales, y de otra auditoría de más operativa de todas las empresas públicas para detectar duplicidades e ineficiencias, si en su opinión esta actuación le parece una falta de confianza en la labor de la sindicatura, y no solamente de la sindicatura sino del resto de instrumentos de fiscalización y control que disponemos, si considera que sería necesario realizar este desembolso económico o, por el contrario, entiende que el Consell ya cuenta con toda la información y que, además, de la misma, pues como aparece reflejado en su informe, no se desprende responsabilidad contable alguna, y si no le parece esta actuación en sí misma una duplicidad, ¿verdad?
, una vez que tenemos el informe de la Sindicatura de Cuentas.

Nada.
Muchas gracias.

El senyor president:

Gràcies, senyor diputat.

Pel grup Vox, senyora Ramírez.

La senyora Ramírez Jurado:

Buenos días, señorías.

En primer lugar, agradecer el gran trabajo, el magnífico trabajo de la Sindicatura de Cuentas por los informes presentados, y le traslado mi enhorabuena a todo el equipo que tienen.
Porque además es un trabajo que de cara a la ciudadanía y de cara a nosotros es complicado entender porque se busca, ¿vale?
, todo aquello que no funciona.
Y eso, pues, pasa como en todas las empresas, las auditorías, ¿verdad?
, como que no gustan.
Pero los informes es verdad que reflejan un control externo, económico y presupuestario del sector público valenciano muy objetivo.

El análisis de dicho informe, del grupo de informes, nos lleva a lo que estamos denunciando desde el principio de la legislatura y es, en líneas generales, y tampoco vamos a personalizar en consellerias o en personas, hay una irresponsabilidad política en relación a los impuestos de los valencianos que comentaremos a continuación, en parte por falta de transparencia y, en parte, porque hace falta un comportamiento ético y moral por parte de muchos políticos o de una parte de políticos de la administración pública.
Y esto hay que corregirlo porque no todo vale en política.

Actualmente, en la Ley de Sindicatura de Cuentas no se establece ningún orden de prioridad o prelación, por lo que es la propia sindicatura, ¿no?
, âcorríjame si noâ la que a través de los programas de actuación establece los entes que se van a fiscalizar y el tipo de auditoría.

Consideramos que deberían de ser todos los entes los que deberían de estar auditados o bien de manera anual o plurianual, porque sería una manera de identificar deficiencias, tanto administrativas como económicas, en tiempo y forma, o sea, sería mucho más transparente.

Y, en relación al informe de fiscalización de la cuenta general, a continuación voy a indicar las deficiencias que consideramos que, bueno, que nos han llamado más la atención o que hay que subsanar con carácter prioritario.
Por ejemplo, el Invens, inventario de los entes del sector público valenciano sujetos a rendir cuentas a la sindicatura, ¿vale?
No rinde cuentas a la cuenta general, pero sí a la sindicatura.
Bueno, pues llama la atención que de los veintidós entes, seis, el 27,27Â %, es decir, más de una cuarta parte, en la fecha de este informe no habían presentado las cuentas.
También figuran en dicho inventario seis entes de nivel autonómico sin actividad.

¿Esto qué refleja?
Pues refleja una falta de transparencia, de responsabilidad y de disciplina, porque lo que no se puede permitir es que este tipo de entidades que se alimentan de los impuestos de los valencianos, a la hora de presentar datos ni siquiera cumplan el plazo establecido.

Además, hay factores que dada la situación económica y financiera de la Comunidad Valenciana requieren un carácter urgente, un carácter con cambio firme y con objetivos muy concretos y unos plazos muy determinados que se deben de cumplir.
Por ejemplo, la necesidad de especializar y profesionalizar al personal.
Es importante el número de recursos que contamos, pero yo creo que es más importante que esos recursos estén especializados y profesionalizados y, de hecho, en uno de los informes figura: «En general, los medios en las consellerias son insuficientes o no tienen la formación necesaria para llevar a cabo una gestión de la actividad contractual con criterios de economía, eficiencia y eficacia, y de cumplimiento de la normativa de contratación pública.
» Es decir, aquí hay una carencia de profesionalidad.

Segundo, hay que incorporar indicadores de objetivos âmuy importanteâ que permitan comparar los resultados obtenidos con los respectivos costes.
Hay que simplificar y unificar determinados organismos públicos que auditan.
Es decir, aquí estamos hablando, como organismo público que auditan, la Intervención General de La Generalitat, las empresas de auditoría y luego la Sindicatura de Cuentas.
Pues, a lo mejor, si se unificaran podríamos simplificarlo.

Hay que corregir deficiencias en el registro de bienes de centros docentes públicos no universitarios y centros sanitarios.

En sanidad, por ejemplo, habría que revisar y corregir anualmente las liquidaciones de contratos de concesión administrativa para la prestación del servicio de asistencia integral y evitar los recursos ante los tribunales.
En 2022, ocho liquidaciones, por importe de 164 millones, y todas recurridas ante los tribunales y más de cuarenta liquidaciones anuales pendientes de aprobar, de las cinco concesiones sanitarias, por un importe estimado, a fecha julio de 2023, de 411 millones.
Hay que exigir, en tiempo y forma, los informes de todas las auditorías de todas las entidades.
No podemos presentar cada entidad una auditoría cuando nosotros queramos, hay que presentarla cuando se exige.

Y hay que definir mecanismos de prevención del enriquecimiento injusto, porque evitaría o minimizaría las irregularidades constitutivas de fraude y corrupción.
Por ejemplo, en el 2022, se han aprobado 611 expedientes de resarcimiento por enriquecimiento injusto, que ascienden a un importe de 1.
357 millones, 1.
124 de la conselleria de sanidad y 160 millones de la Conselleria de Igualdad y Políticas Inclusivas.

Habría que exigir y sancionar el control interno de las compras sanitarias, este es un punto que yo creo que es muy importante.
Compras sin presupuesto, a cierre del 2022, 707 millones -compras sin presupuesto-.
Falta de control en almacenes.
Procedimiento no homogéneo en la valoración de existencias.
Un gran volumen de compras directas no sujetas a la normativa.
Y, lo más importante, incumplimiento de los plazos legales de pago a los proveedores.

En relación a la auditoría de ciberseguridad, efectivamente, hay que incrementar los apoyos, con el fin de garantizar la seguridad de la información.
Y, cómo no, la asignatura pendiente de la administración pública, agilizar y potenciar el procedimiento de transformación digital.

Y termino.
En el tema de subvenciones, se ha de exigir que estas contengan toda la información y antecedentes necesarios para la concesión, así se evitarán irregularidades.
Y llama mucho la atención, por decirlo de forma educada, los incumplimientos de la normativa de contratación de personal de la SGISE.

Es decir, de manera generalizada, durante el 2022, figura en el informe, se han licitado como contratos menores los contratos que superan los umbrales máximos que se establecen en la normativa sobre contratos públicos…

(Ocupa la presidència la vicepresidenta de la comissió, senyora Noelia Císcar Martínez)

La senyora vicepresidenta:

Señora Ramírez, por favor.

La senyora Ramírez Jurado:

…-termino señoría-; que no se ha remitido información contractual alguna a la Sindicatura de Cuentas, ni en el 2022 ni en ejercicios anteriores, ni de los contratos menores ni de los no menores.
Por lo tanto, hay un incumplimiento de la normativa vigente en toda regla y esto es inaceptable.

Los informes presentados son perfectos, aportan de forma objetiva mucha y muy buena información, pero también reflejan que hay muchos aspectos a mejorar.

Muchas gracias.

La senyora vicepresidenta:

Gracias, señora Ramírez.

Señora Gómez, tiene el turno de palabra.

La senyora Gómez García:

Muchísimas gracias, presidenta.

Pues, agradecerle al síndic de Cuentas que venga a esta comisión con los informes de la cuenta general del año 2022 y ese trabajo que están haciendo y que es tan exhaustivo y minucioso, que es importante para la administración y para el control de la administración.

Es verdad que, con carácter general, la opinión de la Sindicatura de Cuentas dice que la cuenta general expresa la imagen fiel del patrimonio y de la situación financiera de la administración de la Generalitat a 31 de diciembre de 2022 y dice no haber encontrado situaciones en las que pudieran concurrir las características básicas de responsabilidad contable.
Nos llama bastante la atención que se afirme esto cuando, tanto de lo escrito como de lo escuchado, no hay informe de auditoría en que no se apostille alguna nota letal que desmonte esta idea de que todo está bien.

Voy a ir por capítulos, para ir haciendo un resumen.
En el área de personal, de 39 entidades que están sujetas a la obligación de obtener la masa salarial, solamente 11 de ellas disponen de masa salarial autorizada.
Se han realizado 6.
398 altas de personal laboral, pero solo 2.
081, según la certificación de la Dirección General de Presupuestos, han tenido autorización de esta dirección general, por lo que más de cuatro mil contrataciones de personal laboral temporal no han contado con esa autorización.

La utilización de los encargos a medios propios, como aparece en los informes, puede tener la finalidad de cubrir carencias estructurales en la plantilla.
A la hora de verificar el cumplimiento relativo a que el medio propio dispone de medios personales y materiales en los trabajos relativos a las entidades EPSAR y consorcio del consell de l'horta, se ha comprobado que el medio propio que recibe dichos encargos efectúa las contrataciones para dar cumplimiento a los mismos con anterioridad a la formalización del encargo, lo que deja patente esa ausencia de medios personales previos.

Este desmadre del sector público tiene consecuencias y vemos cómo entidades, como la SGISE o consorcios, hacen su uso incorrecto de estos encargos para nutrir de personal su estructura, por lo que se puede disminuir el sector público, ya que llevan bastante descontrol.

En el capítulo II, se ha auditado, en materia de contratación, a 51 entidades.
En más del 90Â % de los informes se hace alguna observación y un 27,5Â % de los informes presentan una valoración negativa.
Estamos hablando de cerca del 30Â % de los informes en contratación.
Es importante este dato en una administración de la Generalitat.

Esa imagen fiel destacaría que cada día del gobierno del Botànic en el año 2022 se han hecho 611 expedientes, 51 expedientes al mes de contratación irregular.
El abuso que se ha realizado es como el abuso que se ha realizado con el enriquecimiento injusto.
Si sumamos los 1.
360 millones, si sumamos estos mil trescientos a todos los que lleva el Botànic en estos años, nos vamos a más de diez mil millones de euros.

Los expedientes de enriquecimiento injusto, ha salido, es una es una forma de proceder que no solo no se ha disminuido con respecto a los años anteriores, sino que se ha incrementado en un 60Â % en el año 2022, un 60Â % más que el año anterior.
Y no vale comparar con los años 2012, porque estamos en otra crisis de una importancia enorme en la administración pública valenciana, española y una pérdida de ingresos en aquellos años que también llevó a determinados procedimientos.
Pero en el año 2022 la covid ya estaba remitiendo, ya teníamos una administración normal y, de hecho, los ingresos ya estaban adecuándose a los ingresos que ahora tiene la administración valenciana.

La cuenta 413, facturas cuyos gastos son nulos de pleno derecho, como pone el informe, son facturas sin consignación, que aumentan en 1.
516 millones el gasto comprometido en el año 2022.
Se han generalizado los contratos menores en entidades como la SGISE y se superan los umbrales máximos que se establecen en la normativa.
Hay un claro fraccionamiento de contratos, que es lo que viene a poner más o menos el informe.

En el capítulo de las subvenciones, hay un nivel de pago que solo se paga al final de año un 30Â %.
Unas subvenciones que venían a ayudar a las personas y, realmente, cuando se termina el año, solamente se ha pagado un 30Â %.

Y, por concluir, la pregunta que le quiero hacer, si tenemos que rectificar los ingresos porque hay una parte de ingresos, como dice en el informe, que ya se presupuesta un nivel de ingresos que no existe, hay ingresos que…, hay unas líneas de ingresos en el presupuesto que ya no van a existir, si además le tenemos que contar las aportaciones de la covid en ese año, si a los gastos que se han contabilizado les tenemos que sumar las facturas del cajón de la cuenta 413, que no se ha contabilizado, hace un ajuste…, en su propio informe, hace un ajuste en el resultado presupuestario de más de un treinta por cien del dato que es la liquidación del año 2022 de las cuentas de la Generalitat Valenciana.

La senyora vicepresidenta:

Vaya finalizando.

La senyora Gómez García:

¿Cuánto supone el que reflejen las cuentas la imagen fiel del patrimonio?
¿Cuánto tiene que ser el incremento o el ajuste que le tiene que hacer la Sindicatura de Cuentas para que cambiemos de que refleja la imagen fiel a no refleja la imagen fiel, cuando hay además informes sectoriales que tienen notas muy desfavorables, como hemos hablado, de la contratación, de la contratación del personal y de la contratación?
¿Cuándo se pasa esa línea?

Muchísimas gracias, presidenta.

La senyora vicepresidenta:

Gracias, señora Gómez.

Ahora tendrá 15 minutos el síndico mayor para responder.

Muchas gracias.

El senyor síndic major de Comptes:

Bé, comence agraint les boniques paraules dedicades a la sindicatura.
Jo després ho trasllade als companys.

A vore, ja porte uns quants anys venint ací i voreu que jo sempre presente un informe, un informe -i en això he insistit jo molt sempre i insistim el consell de la sindicatura- molt professional, molt…, com diria jo, molt apartat de les trifulques que hi puguen haver en eixe moment, polítiques; nosaltres anem a la nostra, a pinyó fix i anem fent la nostra faena i procurem abstraure'ns del que hi ha per fora.

Per tant, jo, quan he vingut ací, he vingut sempre a fer una síntesi de l'informe, excessiva síntesi, però mai he vingut ni a atacar al govern gratuïtament ni a defendre al govern gratuïtament, simplement a exposar uns informes.

Per les intervencions que he vist, he vist en alguns casos una defensa del que s'havia fet, en altres casos un atac a muerte d'allò que s'ha fet.
Jo vaig a limitar-me a contestar a allò que són les preguntes a la sindicatura o allò que he vist que, a la millor, s'ha malinterpretat de les meues paraules, val?
Vaig a centrar-me en això perquè, evidentment, el que cada u ha dit, referint-se a l'informe, es correcte; són les xifres de l'informe, no vaig a repetir-les jo, que ja ho han repetit vostés.
I, quan ha sigut una defensa d'allò fet o un atac del que no s'ha fet, tampoc vaig a participar jo ahí, ja està en l'informe el que pensem que és millorable.

Quant a preguntes concretes que se m'han fet a mi directament o a la sindicatura o coses a corregir.
Quan se parlava que si feia falta…, consideraven que feien falta nous ens en ciberseguretat o en altres.
A veure, nosaltres, en la sindicatura, sempre hem dit el mateix i en l'informe tornem a dir-ho.
Ara, estos moments, existixen quatre ens, més un cinqué que s'anava a crear -no sé si al final se crea o no se crea, no sé això com està, perquè ho desconec-.
En el fons, a nosaltres ens dona igual quina siga l'estructura que té el sector públic, si considera que això s'ha de fer entre cinc entitats o entre una que ho aglutine tot o entre tres; el que sí que insistim és que ha d'estar ben estructurada la governança perquè se prenguen decisions efectives.
Per tant, això ens dona igual al final, això és una decisió política a qualsevol organitzat.

És igual com quan se parla de la creació o la desaparició d'organismes.
En el fons, jo sempre dic el mateix, el que cal primer plantejar-se és quin és l'objectiu d'este organisme.
Eixe objectiu és interessant?
Val; perquè, si no és interessant, no cal parlar-ne més, que desaparega, evidentment.
És interessant l'objectiu?
Se pretén una bona finalitat?
Bé, doncs, anem a vore si resulta més eficient gestionar-lo dins de l'administració o dins del sector públic instrumental.
Això ja és una segona decisió, la primera era decidir si l'objectiu és bo o no és bo.
En el fons, una vegada decidit que l'objectiu és el correcte, quasi, quasi que dona igual que estiga dins o fora; quant a personal, quant a treball executat, ve a ser paregut.
Per tant, això és una cosa que volia ressaltar.

Quant a la protecció de denunciants, que se me preguntava.
És una pregunta que a la sindicatura nosaltres no tinguem.
Nosaltres no rebem els informes de denunciants.
Això, millor, ara quan vinga Joan Llinares, pregunteu-li-ho a ell, que ell d'això sí que vos parlarà prou.

Després…, sí, respecte a… El portaveu del PSPV sí que ha fet una pregunta un poc més dirigida a mi i a la sindicatura, quant a estos informes de control extern de l'institut de censors jurats.
A vore, al final, mira, i ací no vaig a dissimular la modèstia, ací l'informe deixa també a la Comunitat Valenciana en gran part, perquè molt bé a la Sindicatura de Comptes i això sí que ho ha dit i per això dic que no vaig a fer una falsa modèstia, estem molt orgullosos que ens puntuaren tan bé i això ha repercutit en el fet que estiga ben considerada la Comunitat Valenciana.

Fan falta més auditories?
En fem moltíssimes, molt interessants.
De fet, som de les poques…, de les poques…, òrgans de control extern que fem auditories operatives, que són les que estudien l'eficàcia i l'eficiència i l'economia, en altres llocs no se fan, ací estem fent-los…, són…, en un enfoque d'avaluació de política pública, això és algo que estem fent la (inintel·ligible) … des de ja fa molts anys, som pioners en fer-les, igual en ciberseguretat, som pioners també en este tipo d'auditories.
Fan falta més auditories?
No ho sé, jo crec que n'hi ha material suficient per a prendre decisions.

Com abans comentava, en quant a valorar si algunes entitats són necessàries o no són necessàries.
Torne a repetir lo que abans havia comentat, jo crec que lo que primer que hi ha que plantejar-se és si l'objectiu que se pretén…, una entitat, és interessant o no és interessant.
Si ho és, allí ja…, serà una decisió política si això està dins de la pròpia conselleria, està en una entitat del sector públic instrumental… Això ja és una decisió secundària, «pa» mi lo principal és si realment l'objectiu que se pretén és adequat.
I, si ho és, no n'hi ha molta…, no n'hi haurà gran diferència, ni de pressupost, en què estiga dins o que estiga fora.

Després…, sí, responent al…, a la portaveu de Vox, la senyora Ramírez, eh…, vosté sí que m'ha preguntat a mi directament moltes coses, ací me n'he apuntat.
A vore, en quant a si fiscalitzem tots els ens.
A vore, la sindicatura elabora un pla, i de…, i això som autònoms totalment, mosatros elaborem un pla, però no l'elaborem el consell de la sindicatura, no, no, ahí participem tota la casa, ahí tinguem una comissió tècnica d'auditoria, que se reunix i que ells estudien, de tota la informació que tenim, quins són les entitats i els àmbits dins de cada entitat que són més problemàtics, i és ahí on anem a fiscalitzar.
Clar, les fiscalitzem tot, no podem fiscalitzar la totalitat del sector públic, són més de mil ens públics els que tinguem comptant autonomia i corporacions locals.
D'ahí seleccionem allò que és…, pues, mateixa, quan fem un informe de…, sobre els reparos que posen els ajuntaments, fem un informe general, i d'eixe informe general extraguem que n'hi han alguns ajuntaments que s'estan aprovant algun…, alguns expedients en contra de l'opinió, per exemple, de l'interventor o del secretari, i després decidim fer un estudi ja de fiscalització concret d'eixe ajuntament.
Per tant, al final, podríem dir que sí, tots els organismes públics els tinguem en «cómpter», tots, no els fiscalitzem tots, tots, els anys, anem a aquells que considerem que tenen més problema.
Per això n'hi hauran entitats que tots els anys repetixen la fiscalització, perquè són més problemàtiques i altres que dius, ui, ací passen els anys i, a este, no li dediquen atenció?
… No, perquè hem vist que funciona bé, que no n'hi ha molt més que dir, no?

Per exemple, en els consorcis hospitalaris, va haver uns anys que estiguérem marcant-los molt…, de manera molt continuada als dos, al de València i al de Castelló.
Enguany només hem parlat ja d'un… Bueno, pues, anirem poc a poc dedicant els esforços dem la sindicatura a aquells…, a aquells organismes que considerem que tenen un…, i a aquells àmbits que considerem que són més perillosos, on n'hi ha més risc.
Però, en el fondo, sí que els tenim tots en «cómpter».
I quan vosté parla de l'Invens, bueno, en l'Invens…, ha dit una xifra, però, bueno, en l'Invens n'hi han més de mil organismes, lo que passa és que… L'Invens lo que fem és que la sindicatura té una visió del sector públic un poquet més ampla que lo que s'entén per sector públic estricte, en lo qual la manera de que quede clar fins on arriba el nostre àmbit d'actuació és fent un llistat.
I això és una altra de les coses en què som pioners, som l'únic òrgan de control extern que té eixe llistat permanentment actualitzat i, clar, l'Invens contempla més de mil d'estos…, d'estos, més de mil.
N'hi han alguns que són sector públic a ulls nostres i que no ho són, a lo millor, en allò que habitualment es considera sector públic.
O altres que no tenen que lliurar el compte dins del compte general, perquè no correspon, però ens ho envien directament a nosaltres.
(Veus) Clar, en eixos casos n'hi ha…, sobretot hi ha algunes entitats que moltes d'elles ja no tenen ni activitat, que no estan lliurant, però que en l'informe, lo que vinguem a dir és: estes entitats, que no tenen activitat, lo millor que seria era…, és fer-les desaparéixer, que solen ser consorcis locals i…, però…, però no…, no és un problema generalitzat.
Al contrari, si…, portem un control exhaustiu de qui entra i qui ix en…, dins del sector públic que…, que…, on té l'àmbit d'actuació la sindicatura.

En quant a l'especialització al personal, sí, és algo que diguem en l'informe, nosaltres considerem que el personal…, falta personal en molts casos i falta personal especialitzat en contractació en particular, i pensem que això s'hauria d'insistir, en tindre més dotació, tant quantitat i qualitat, més personal i millor format.

En quant a indicadors d'objectius… Sí, això és una recomanació que fem en la sindicatura moltes vegades perquè…, degut a que nosaltres ens agrada fer eixe tipo d'auditoria operativa i d'avaluació de polítiques públiques, des d'un punt de vista d'eficiència, moltes vegades tirem en falta que els indicadors que n'hi han dels objectius en el fondo no ho són, no ho són tal, indicadors d'objectius, són més que res un seguiment de que s'havia pressupostat cent i, al final, pues, s'ha…, les obligacions són per huitanta, i d'estes huitanta, al final, s'han pagat setanta.
Vale, això és una…, un seguiment pressupostari.
¿Però realment lo que se pretenia amb esta actuació, siga una subvenció, siga…, realment s'ha complit?
Això és algo que moltes vegades, quan fem un informe d'auditoria operativa tirem en falta i elaborem nosaltres indicadors propis.
Això és un mal comú en el sector públic, i nosaltres insistim tant en la comunitat autònoma com en els ajuntaments, que els objectius no devien ser objectius només pressupostaris, sinó també…, i per a això hi hauria que saber d'a on se partix i a on se vol arribar.

En quant a la duplicitat del control.
Bueno, jo no considere que hi haja duplicitat.
A vore, n'hi ha un control intern que efectua la intervenció, i n'hi ha un control extern que efectua la sindicatura i…, jo crec que…, no…, ahí, realment treballem coordinats i, moltes vegades, quan la intervenció ja ha fet auditories d'alguns aspectes, això nosaltres ho incorporem quan fem l'auditoria externa i no tornem a auditar lo mateix que han auditat ells, sinó que, a partir del seu material, i nosaltres continuem en els àmbits que nosaltres hem considerat hem considerat que caldria treballar.
Per tant, jo ahí no veig que hi haja una duplicitat.

En quant a la liquidació de les concessions sanitàries, pues, és cert que…, jo crec que no… Sincerament, al final, el problema de les concessions sanitàries, més que la forma com se feren és la falta de control que va haver durant molts anys.
Durant molts anys….
les liquidacions no quedaren gens clares, però… I no me referixc a estos últims anys, sinó molt més prompte, des de l'inici d'este…, d'estes concessions sanitàries, que més que, al final, el model en si, lo que és criticable és que, una vegada aprovat un model, siga bo o siga roín, cada u considerarà com és, no hi haguera un control més exhaustiu.
En els últims anys, que probablement sí que l'ha hagut, és quant s'ha xocat més i les liquidacions d'ahí estan pendents, sense resoldre-les.
Però, sí, ojalá, nosaltres som els primers que voldríem que això se liquidara correctament, però també al mateix temps sempre afegim: però som conscients de que, al final, quan se liquida, no és mai lo que s'havia previst, perquè pel mig n'hi han tribunals i n'hi han recursos, i això ens fa que no podem donar una opinió completa.

En quant als expedients de rescabalament per enriquiment injust… Bueno, això és cert, i jo ho he dit en l'exposició, aixina com altres aspectes sí que vegem que va millorant-se i…, i…, no sé…, he citat, per exemple, el tema de tindre un inventari permanent i de tindre'l…, tindre'l taxat… N'hi han altres aspectes, com això dels expedients, que la cosa va d'any…, passa d'any en any.
I per què passa d'any en any?
Perquè en el fondo són només que una pilota que passa, arriba un punt del pressupost… En el moment que tu has de satisfer estos expedients de lo que te ve del passat, ja…, ja t'assegures que enguany el teu pressupost no va a donar prou, perquè estàs, primer, complint en lo que ja tenies del passat.
Aleshores, és molt més fàcil tindre que tornar a deixar obligacions reconegudes en el compte 413, que estan ahí reconegudes, no és com abans, quant antigament se dia això de…, de… les factures en el calaix, no?
, que… No, això està contemplat, està ahí, però saps que no està pagat i que s'haurà de reconéixer a…, posteriorment, quan hi haja…, i s'obrirà un expedient d'estos, de rescabalament per enriquiment injust, a alguna…, a algun proveïdor que va fer una faena a la que…, i ara tu has de pagar-li per la faena que te va a fer.

I, claro, i això és un pilota que va passant d'un any a l'altre, ojalá se puguera tallar.
Mosatros insistim en que n'hi ha…, (veus) sobretot…, i lo que diguem és que som conscients de la dificultat de resoldre-ho d'immediat, perquè, al ser una pilota que va arrastrant-se, no se pot eliminar de colp, però sí que tirem en falta que s'adopten mesures per a establir quins són els criteris per a anar tallant-ho, no?
, almenys, vore la intenció d'anar tallant-ho.
Això és un poc lo que insistim en l'informe.

I jo crec que ja, més o menys, he repassat…, a vore… Ah, sí, al final, sí, un organisme que al final s'ha quedat entre els que no havia comentat, que és la SGISE… Sí, esta societat, a vore, en l'informe parlàvem de que hi havien prou contractes menors, quan no devien ser-ho i, per altre costat, en que el personal… Claro, s'ha tirat mà del personal, de l'encàrrec que se va fer a Tragsa no només per a lo que són les funcions para lo que se va fer la…, l'encàrrec, no?
, de gestió de mitjans propis, que era… un poc el treball de seguretat de bombers, de…, sinó que fins i tot s'ha tirat mà ahí per a personal administratiu, i això és lo que la sindicatura…, li prestàrem atenció i díem, bueno, no se pot fer d'esta manera, sabem que tenen problemes, però una cosa és…, el personal ha d'anar a l'encàrrec, i l'encàrrec…, si l'encàrrec és la seguretat i són els bombers, no és el personal administratiu, vale?
, això és lo que diguem en l'informe.

I crec que…, això ja enllaça també en part del que també ha dit la portaveu del PP, que també a comentat el tema este i… Claro, quan vosté comentava que, per un costat, mosatros rectifiquem ingressos, per altre costat rectifiquem les despeses i, al final, donem una xifra que canvia respecte a lo que originalment estava en els comptes.
Val, això ho fem per iniciativa pròpia, a vore, realment, el…, el compte 413 és correcte que estiga ahí… Vull dir que…, no és algo il·legal.
El que no s'ha d'abusar d'ell igual com no s'ha d'abusar de l'expedient de rescabalament per enriquiment injust.

Aleshores, nosaltres simplement podríem donar la informació tal qual està en els comptes, i ja està, o lo que fem és que fem un treball… En el fondo mosatros volem vore si en l'exercici d'enguany, ¿els ingressos i les despeses realment han segut suficients?
, i per això fem eixe exercici de…, bueno, pues, com sabem que n'hi han passat unes coses…, de l'any passat passaren a enguany set-centes i d'enguany estem passant a l'altre mil, pues, això vol dir que, realment, ahí n'hi ha un diferencial de tres-cents, no?
, que és lo que hem de comptar enguany per a donar-ne una visió més propera a la realitat.
Però això és algo que fem nosaltres per iniciativa pròpia.
En altres òrgans de control extern probablement en un informe açò ni ho toquen, simplement se limiten a traure el compte com apareixen en la comptabilitat.
Nosaltres tenim esta iniciativa perquè pensem que, de cara al lector, és convenient saber si l'exercici, tallant-lo des de l'1 de gener al 31 de desembre, realment han hagut prou ingressos per a les despeses efectuades.
Per tant, no és que no se done una imatge fidel en els comptes, els comptes dona la imatge que donen, sinó que nosaltres, a banda, volem…, volem estudiar-ho un poquet millor, no?

I…, a vore, i la resta… Bueno, sobre SGISE ja t'havia fet un comentari molt semblant…, vosté, i havia contestat ja, contestat a la senyora Ramírez i… jo crec que ja, més o menys, he repassat tot lo que eren… preguntes a la sindicatura.

(Ocupa la presidència el president de la comissió, senyor Antoni Gaspar Ramos)

El senyor president:

Gràcies, síndic.

Anem a fer el segon torn.
Tres minuts, senyora diputada.

La senyora Navarro Casillas:

Bueno, simplement agrair les respostes efectuades pel…, pel síndic, i dir que… nosaltres, eh…, confiem en el treball de la sindicatura, no pensem que s'haja de fer una auditoria per empreses privades que, al final, ens recorden molt a lo dels amiguetes.
De fet, també ens pareix molt millor acudir a…, a mitjans propis com VAERSA o inclús Tragsa en lloc de…, a empreses de fora d'«amiguitos del alma».
Aleshores, el que considerem és que, efectivament, n'hi han moltes coses que s'han…, s'han dit durant estos anys pels informes de la sindicatura i s'ha intentat sempre millorar i atendre, cada vegada són menys els reparos, ara vorem com ve el futur en el…, en quant a…, se diu molt de la part de sanitat, dir que en el 2022 en l'administració sanitària continuava el còvid, se continuava vacunant a…, a tota la població, n'hi han hagut molts reptes que s'han dut a terme en gran eficàcia i en molta implicació de tot el personal funcionarial… Eh…, gràcies també a…, als mitjans en els que…, en els que ja comptàvem i deixant palés la necessitat de reforçar un sistema públic que sempre ho necessita, com dic, en més personal, més format, i que se fiquen eixos mitjans per a que eixa administració, eh…, continue fent eixe gran treball.
I per això (rient) els impostos són tan importants i tindre un estat potent i una administració gestionada per persones que creuen en eixa administració i que volen el millor per a l'interés públic.

Aleshores, menys soflames que se fan per ací i més treball rigorós aportant idees per a millorar.
I, sobretot, que tingam un finançament just i que se'ns compense per part de l'administració de l'estat i també en totes eixes qüestions que se diu que han de pagar un percentatge i després eixos diners no arriben i dificulten també la gestió.

Aleshores, moltes gràcies pel treball, i nosaltres, com dic, continuem confiant en estes auditories públiques fetes per personal públic que no mira mai el color polític, sinó que lo que mira és l'interés general i no altres que se fan per ahí que després se veu que tenien altres interessos.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyora Navarro.

Senyor Díaz.

El senyor Díaz Fernández:

Muy brevemente, un tema que antes me había quedado en el tintero por la falta de tiempo, aunque ya lo había comentado la compañera de Compromís, no quería terminar sin hacer referencia a la necesidad recogida en su informe en el punto 5.
8, de combatir el cambio climático configurándolo como un deber para el sector público, algo en lo que no podemos estar más de acuerdo.
Reconforta leer en su informe referencias al cambio climático y cómo la crisis climática pone en peligro a una parte importante de la población, algo que parece tan evidente, pero que a buen seguro a lo largo de la presente legislatura va a protagonizar enconados debates, a la vista de quien conforma el actual Consell.

Y en referencia a alguna de las intervenciones que hemos escuchado aquí, en particular la del Partido Popular, parece que no sé ni para qué tenemos casi una sindicatura de cuentas, porque el año que viene se lo podíamos pasar a ellos para que ellos hagan el informe, aunque probablemente eso es lo que parecen pretender el Partido Popular con esa doble auditoría privada que parece que quieren encargar este año.

Que se pongan de acuerdo también entre ellos, porque Vox ha comentado aquí, ha hablado de duplicidades en las auditorías internas, a lo que oportunamente le ha contestado el síndico.
Se trataba de simplificar y, al mismo tiempo, pues tratan ahora de duplicar pidiendo auditorías externas.
En fin, no se ponen de acuerdo entre ellos

Y en cuanto al tema de los expedientes de enriquecimiento injusto, hablaba la compañera del Partido Popular en la comparativa que hacía con el 2012, y nos hablaba de que es que en el 2012 también había…, como justificando, había una gran crisis económica, etcétera.
Bueno, en el 2012 se rescataban bancos y en el 2022 se rescataban personas y por la mitad, por lo que hemos visto en los datos.

Simplemente, agradecerle la comparecencia.
Gracias.

El senyor president:

Gràcies, senyor Díaz.

Senyora Ramírez.

La senyora Ramírez Jurado:

Yo insisto que aquí no hemos venido a cuestionar, o por lo menos por parte del Grupo Parlamentario Vox, cómo trabaja la Sindicatura de Cuentas.
He empezado diciendo que los informes presentados son perfectos.
Ahora, del resultado de esos informes es evidente que hay varias interpretaciones.
Yo siempre he dicho que dos, más dos son cuatro, lo mires como lo mires.
Cuatro para Compromís es mucho y para Vox es poco.

Mire, en relación a lo que ha comentado de las auditorías, en las empresas privadas, todas tienen… -las empresas privadas grandes, y la administración pública es una empresa muy grande que se sustenta principalmente con los impuestos de los valencianos- unidades de auditoría interna y unidades…, o se contratan auditorías externas.
Eso ocurre a diario en las grandes empresas.

Entonces, para nada el Partido Popular y nosotros estamos…, o sea, no vayamos a emplear esto como un pleno para enfadarnos o discutir.
No, las auditorías internas…, hay tres unidades.
Yo considero que si hay tres unidades o entes para auditar la Administración pública, podrían unificarse o simplificarse.
Yo no estoy cuestionando el trabajo de la sindicatura.
Y, segundo, claro que el buenísima una auditoría externa.
Por supuesto que sí, y estoy muy a favor de ello.

Y luego, insisto, la administración pública es una empresa y es una empresa que se sustenta con el dinero de los impuestos de los valencianos.
Miren, en cualquier empresa privada… en cualquier empresa privada, esto de que no se remite la información contractual, de que de manera generalizada se licitan contratos menores o se contratan, el director financiero, el director de ventas o el director de recursos humanos se va a la calle, porque hay que responsabilizar y sancionar a la gente.
Y en la administración pública, señores, estamos muy acostumbrados a que no pasa nada, porque luego viene otro partido político y, entonces, ya arreglará lo del de detrás.

Y luego, sí, ha habido dos años del covid.
Si nadie dice que no, pero que ahora de lo que estamos hablando es de 2022, que ya no estaba el covid, y hay un informe.
Y que luego… (Veus) Fíjate si sigue estando, fíjese, que va al hospital y no le diagnostican covid, sino gripe.
Entonces, vamos a poner las cosas por nombre.
Bueno, es que eso es así.

Yo en lo único que insisto es que la administración pública trabaja con el dinero de los valencianos y hay que ser responsable, muy, muy responsable y que hay que sancionar a la gente que no lo hace bien.
Porque en Compromís, en el Partido Socialista, en el Partido Popular o en Vox si la gestión no es buena, no es buena, y hay que señalar y hay que sancionar como en la empresa privada.
Y aquí, más.
Y no estamos cuestionando el trabajo de la Sindicatura de Cuentas.
Estamos analizando los resultados de un informe, que lógicamente son diferentes percepciones las suyas que las nuestras.

Pero, insisto, que el dinero no es de los políticos.
El dinero es de los valencianos.
De ahí, la importancia de reducir el coste político, el coste superfluo y todo lo que llevamos diciendo desde el principio de la legislatura.
Y, una vez más, con estos informes -y estos informes lo avalan- hay una parte de la Administración pública que no está trabajando bien, y ahí están los informes.
O sea, es que si nos ponemos a analizar los informes uno a uno hay muchas deficiencias.

Si ustedes no las quieren ver y quieren decir que hace 20 años no sé qué, y no sé cuántos y se acumulan, pues bien.
Como la infrafinanciación, pues sí, ya sabemos que hay un modelo que no nos acompaña, pero hasta que no se cambie el modelo hay que trabajar con las herramientas y las palancas que tenemos, y lo que no podemos estar siempre es echando la culpa y que alguien venga y lo solucione.
La palanca la tiene que poner el gobierno que está en ese momento en el poder.
Y ustedes han estado dos legislaturas y ocho años y hay muchas carencias.
Claro que hay muchas carencias, y así nos han dejado lo que ahora el Consell tiene que solucionar.

Muchas gracias.

El senyor president:

Senyora Ramírez, no (inoïble per raons tècniques) … normalmente en las comparecencias nos referimos al compareciente.
No nos interpelamos entre nosotros.
Sé que es difícil, porque además conocemos y…, tal, pero nos autorecordamos que las comparecencias son para todo lo que ha dicho el compareciente, porque, si no, llega un momento que parece que está como… como ahí puesto y ya está.
(Se sent una veu que diu: «Disculpe»)

No, no, tranquila.
He preferido no interrumpirla porque es algo que nos suele pasar a todos, pero se lo recuerdo.

Tiene la palabra, senyora diputada.

La senyora Gómez García:

Muchísimas gracias, presidente.

Yo, al hilo de la intervención de mi compañera Teresa, quiero dejar muy claro que el informe de la sindicatura está bien hecho.
Los datos son los que son.
Simplemente… simplemente cuestionaba que si se hace un resultado presupuestario y se dejan en la cuenta 413 cada año más facturas, un 60Â % más de facturas que el año anterior, el maquillaje de esas cuentas lo ha tenido que desmontar la sindicatura, muy bien hecho, diciendo el resultado real presupuestario del año 2022, que eso es lo que indica precisamente el informe de la Sindicatura de Cuentas.

Nadie ha dicho que esté mal hecho el trabajo.
Los hemos felicitado.
Lo que están mal son las cuentas, las cuentas, lo que refleja el descontrol del gasto permanente que se ha realizado en los últimos años, con la excusa del covid, sin ingresos ya… que ya no financiaban el covid, nada más que 700 millones de euros en los ingresos.

El gasto continúa, pero se sigue con los enriquecimientos injustos sin cumplir la ley de contratos, que eso también viene…, en todos los informes de la sindicatura se va leyendo, hay una falta de control, se utilizan figuras como el enriquecimiento injusto sin acudir a la contratación pública, y todos esos informes se pueden hacer, como ha dicho la compañera perfectamente, aparte de los informes que ya ha hecho la Sindicatura de Cuentas, y el muestreo, se puede acudir perfectamente a auditorías privadas, porque lo que hay que hacer con los informes de la sindicatura y de lo que diga una auditoría privada, que no pasa nada, que todas las grandes empresas del mundo están auditándose de manera privada, hay que profundizar en los datos que ya nos ha dado la Sindicatura de Cuentas.
Como no están todos, se puede profundizar perfectamente con auditorías privadas.

Pero lo más importante, lo más importante que hay que hacer con un informe de la Sindicatura de Cuentas, como refleja con ese maquillaje de las cuentas al final de 2022, es tomar medidas.
Y lo más importante es reducir el gasto, porque, como ha dicho la compañera, si no tenemos los ingresos y estamos infrafinanciados, que es verdad, que está en la pelota de vuestro gobierno cambiar eso, porque ahora hay un nuevo gobierno en España para cambiarlo, así que ya podéis ir trabajando en ese sentido.
Pero los ingresos son los que tenemos, con lo cual habrá que hacer una cosa, que sé que no le gusta a la izquierda, pero prácticamente lo pone el síndic en los informes, que es actuar contra el descontrol del gasto, porque los ingresos son los que son.
No se ponen partidas aumentando esos ingresos, con lo cual hay que actuar con el gasto, con el enriquecimiento injusto, con las facturas del cajón y haciendo la contratación que se tiene que hacer para mejorar los precios de los servicios públicos en la Comunidad Valenciana, y no contratando con ese descontrol y con muchísimos contratos irregulares en un año.
Eso es lo que se tiene que hacer, y eso es lo que se está haciendo, y por eso se ha cambiado la política.

Agradecer nuevamente de verdad el informe, que no hace más que reflejar la realidad.
Esa realidad no la vemos exactamente igual unos partidos que otros, y por eso la estamos cambiando.

Muchísimas gracias, señor síndic.

El senyor president:

Gràcies, senyora Gómez.

I ara té per a acabar, el senyor síndic, que li agraïsc ja per anticipat tot, la paraula, i conclou esta compareixença.

El senyor síndic major de Comptes:

Moltes gràcies.

En primer lloc, i seguint amb les paraules que ha dit el president de la comissió, després d'este un poc partit de tenis que jo he observat ací des de… (rient) des de la galeria, simplement, per un costat, agraïsc les bones paraules que han dedicat els quatre grups a la sindicatura, que d'això no puc estar més que orgullós, i la resta pràcticament ha sigut un poc contestar-se entre vostés mateix.
I sí que hi ha un aspecte que crec que, a la millor, no s'ha entés bé, i vull incidir en això del «maquillatge dels comptes».

Açò és una iniciativa que fa la sindicatura, i ho fa des de fa mogolló de temps, sobretot quan hi havia moltes factures en el calaix no reconegudes en el compte 413 com ara es reconeixen.
Això és el que va a portar que la sindicatura, per iniciativa pròpia, començara a dir: «Jo vull saber realment el que s'està gastant de veritat» i començà a fer este reajust dels comptes, més que res per a tindre una visió del que és l'any.
En aquella època se parlava de factures en el calaix de veritat, que no estan reconegudes en cap lloc.
Ara estan reconegudes en algun lloc.

Açò va ser el que va fer que la Unió Europea felicitara el bon funcionament de la sindicatura.
D'això ja estic parlant del 2010, 2011, 2012, que jo no estava en la sindicatura.
Vull dir, que no estic parlant de la meua gestió, sinó de l'anterior.
I això va portar que la Unió Europea acabara denunciant el Govern d'Espanya per culpa de tindre diners amagats.
Tot això va ser arran de l'informe de la sindicatura, per esta iniciativa de voler vore el que realment hi havia en cada moment.
Per tant, jo no considere que açò siga maquillar.
Al contrari, la sindicatura el que fa amb esta manera de tractar els comptes és intentar explicar-los millor, perquè el lector puga vore en el període d'un any realment què està passant.
Però la resta, ahí estan els comptes, i els comptes oficials no tenen este ajust que nosaltres fem.

I ja està.
És l'únic que volia acabar d'aclarir.
I moltes gràcies per haver reconegut la faena de la sindicatura.
Jo me'n vaig molt content a casa.
Gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor síndic.

El despedim… Entrem al senyor Llinares i poden prendre café cinc minuts, sí.

I recorden, és amb el compareixent.
No juguem… no juguem entre nosaltres.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

Compareixença del director de l'Agència de Prevenció i Lluita contra el Frau i la Corrupció de la Comunitat Valenciana, senyor Joan Antoni Llinares Gómez, per a exposar la Memòria d'activitats de l'agència, corresponent a l'exercici 2022 (RE número 70.
804)

El senyor president:

Continuem la comissió amb el següent punt de l'ordre del dia, que és la compareixença del director de l'agència antifrau per a l'informe…, este correspon també a 2022, i aixina…, va ser un any, el 2023, d'eleccions, i se quedaren coses pendents.

Aixina que, sense més dilacions…, donar la benvinguda també a tot l'equip del director de l'Agència Valenciana Antifrau, li passe la paraula.

El senyor director de l'Agència de Prevenció i Lluita contra el Frau i la Corrupció:

Moltes gràcies, senyor president.

Senyores diputades i senyors diputats.

La memòria d'activitat de l'Agència de Prevenció i Lluita contra el Frau i la Corrupció de la Comunitat Valenciana de l'exercici 2022, de la que hui tinc l'honor de rendir comptes, correspon al sext any des de la posada en funcionament de l'entitat.

Per a esta compareixença, i com ha sigut habitual en anteriors ocasions, he demanat al meu equip directiu de l'agència que m'acompanyaren, doncs, les activitats que es detallen i es descriuen en el document de 420 pàgines, que està en la web de l'agència, i es va entregar el 26 de març passat ací, a Les Corts, 26 de març del 2023.
És un treball col·lectiu, és un treball en comú, i és, en definitiva, un rendiment de comptes de tot el personal de l'agència, no sols de la meua persona com a director, sinó dels 49 funcionaris i funcionàries que treballen a l'agència i dirigits per l'equip que està ací present.

Intentaré resumir un document tan extens al llarg d'este temps que m'han donat.

En primer lloc, el que vull destacar és que l'agència forma part d'un sistema de prevenció de la corrupció i de promoció de la integritat pública.
La nostra Constitució estableix la definició d'integritat pública a través del seu article 103 sense anomenar la paraula, és a dir, quan diu que «ordena a la l'administració pública que deu de servir amb objectivitat els interessos generals i actuar d'acord amb els principis d'eficàcia, jerarquia, descentralització, desconcentració, i coordinació, en sotmetiment ple a la llei i el dret», en altres paraules està definint que la integritat pública és eixa adhesió al conjunt de principis i normes legals que fan valdre els interessos públics, els interessos generals per damunt dels interessos privats.
(Soroll de papers)

La integritat pública és sinònim de respecte als drets de la ciutadania, al dret a la bona administració consagrat en el comentat article 103, però també de respecte a altres drets constitucionals com és el principi d'igualtat que fa fallida irremeiablement quan el favoritisme o altres interessos particulars i legítims discriminen a les persones o a les empreses en favor d'aquells que tenen menys mèrits, però, tanmateix, sí que ostenten poder o influència per a entorpir el dret.
Estes anomalies acaben per afectar a tot el sistema, i, en particular, a la dignitat de les persones administrades.

Per això, convé recordar…, a mi m'agrada recordar de tant en tant frases com la del professor José Luís Villacañas, en una conferència pronunciada en una activitat de l'agència en 2022, l'any del que estic despatxant, en el que ell solemnement deia «que la corrupció ens roba dignitat i diners a parts iguals».

I també recordar al que ja no està entre nosaltres, José Vidal-Beneyto, que en el seu llibre La corrupción de la democracia va voler mobilitzar a la ciutadania contra les amenaces i riscos que poden posar en perill els ciments de la nostra existència col·lectiva: «Especialment perillosos són en el moment en què la corrupció ens ha situat en una particular indefensió, una corrupció que pervertix la naturalesa i els fins de la vida política, de la realitat econòmica, de les pràctiques socials, de les accions de govern, del món de treball.
La corrupció -diu Vidal Beneyto, i acabe amb les cites- destruïx el nostre sistema democràtic i de convivència».

He al·ludit al record d'estos que per a mi han sigut mestres remarcant que l'objectiu principal perseguit per l'Agència Valenciana Antifrau, des de la seua creació, ha sigut construir este sòlid sistema d'integritat pública en col·laboració i treballant conjuntament amb totes les administracions, amb els seus servidors públics, siguen funcionaris, càrrecs electes, o directrius.

La memòria d'activitat és una de les maneres en què l'agència rendix comptes davant d'este òrgan de Les Corts.
Rendició de comptes, transparència, i un sòlid sistema d'integritat assumit per cada institució, són els tres pilars per a previndre la corrupció.

En 2022, l'activitat de l'agència, a través de la seua àrea de prevenció, formació i documentació, s'ha centrat en donar suport i acompanyar a les administracions en les seues tasques d'implantar els plans de mesures antifrau, exigits per la Unió Europea, i derivats de l'arribada dels fons Next Generation, i incorporades a l'ordenament jurídic espanyol a través de l'Ordre ministerial 1030, de 2021, de 29 de novembre, per la que totes les entitats beneficiàries d'estos fons tenen l'obligació d'establir el seu propi sistema de prevenció del frau i la corrupció assegurant la correcta aplicació d'eixos fons, i en la recuperació econòmica després de la desfeta que va patir el país per la pandèmia del covid 19.

Així mateix, la Llei 1, del 2022, de 13 d'abril, de la Generalitat, aprovada en esta casa, la llei de transparència i bon govern, ha anat més allà de la mera conjuntura pandèmica centrant-se en vigilar la gestió dels fondos europeus, per a establir amb caràcter general la necessitat que les administracions valencianes i el seu sector públic compten amb marcs d'integritat sòlids i permanents, corresponent a l'agència la competència per assistir, assessorar i recolzar a les administracions en la consecució d'eixos marcs d'integritat i en la protecció preventiva de tots els fons i actius, no sols els que vénen d'Europa, sinó tots aquells que ixen dels nostres impostos.

Per a eixe fi, l'agència ha elaborat, i publicat i comunicat, durant l'any 2022 i per a totes les administracions, els seus funcionaris i els seus càrrecs electes, guies, recomanacions, catàlegs, fitxes de sistematització, lleis com la del Pla d'integritat pública, una fulla de ruta i annexos facilitadors, que tant ajudaren a l'aprovació dels plans de mesures antifrau, obligatoris en les administracions i els seus sectors públics.
Recomanacions com l'execució dels contractes en clau d'integritat pública per a millorar la gestió dels riscos que comporta l'execució de milers de contractes que diàriament contrauen totes les administracions i empreses públiques.
Catàlegs com els dels riscos contraris a la integritat pública en el sector públic instrumental valencià o informes consultius, com el de l'activitat de foment de l'administració autonòmica, vinculada a la convocatòria de beques i pràctiques professionals.
O també la recomanació sobre el grau de compliment dels ítems necessaris per a una bona implantació de l'administració electrònica en les nostres administracions.
Tot ha sigut una bona part dels materials sobre els que l'Agència ha articulat durant 2022 la seua col·laboració amb les administracions públiques valencianes.

Estos treballs, publicats i divulgats, han estat acompanyats d'accions formatives, jornades, tallers i conferències dels que han sigut beneficiaris majoritàriament servidors públics, però també càrrecs electes, directius, postgraus, estudiants i la mateixa ciutadania en general.
Bona part d'estes formacions s'han impartit en dependències i amb col·laboració d'administracions vinculades a la formació, com és l'Institut Nacional d'Administració Pública, la pròpia Generalitat Valenciana, les tres diputacions valencianes, la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, les universitats de València, la Politècnica d'Alacant, Castelló, Miguel Hernández, etcètera, etcètera.

S'ha impartit també formació en màsters organitzats per les universitats, com és el de contractació pública i compliance, que defense des de fa cinc anys.
I també en el màster de gestió cultural de la Universitat Politècnica i la Universitat de València conjuntament.
En total han sigut 76 accions formatives, 245 hores lectives, i s'han beneficiat 4.
382 persones, front a l'any anterior que només van ser 2.
557.
Al final de 2022, més de 7.
000 persones han format part dels beneficiaris d'estes accions formatives de la pròpia agència.

En els canals de l'agència, especialment YouTube i en la pròpia web, estan disponibles per a tot el món i seguixen reproduint-se amb entrades des de les més diverses geografies de les nombroses conferències, ponències i tallers que s'han impartit.

Estos i molts més recursos pedagògics, bibliogràfics i materials didàctics es reunixen en un repositori documental gestionat i a l'abast de tots de tots vostés pel propi Servei de biblioteca i documentació de l'agència, que en 2022 va rebre del ministeri de cultura el reconeixement de biblioteca especialitzada - la primera d'Espanya- en matèria d'integritat pública, bon govern i lluita contra la corrupció.
A finals de 2022 el fons bibliogràfic el composaven 750 volums i milers de documents.

Així mateix, es realitzen nombroses accions personalitzades d'assessorament, sol·licitades per les administracions públiques, especialment ajuntaments, sobre els problemes relacionats amb les noves obligacions legislatives, la bona gestió de fondos i actius i la forma de confeccionar i posar en marxa els plans i mesures antifrau, als quals estan obligats.

En la pròpia memòria de 2022, en el seu apartat 7, se incidix, a més, en una sèrie de recomanacions generals, resultat d'una anàlisi de la praxis i la reflexió sobre la realitat sobre la qual venim treballant.
D'estes reflexions i recomanacions remarque la que fa referència a les obligacions legals en matèria d'integritat, que és, en definitiva, el que els he estat comentant i les noves normes que han creat noves obligacions en esta matèria i que totes les administracions tenen l'obligació de posar en pràctica.

Un altra és la prevenció de fugues d'informació pública, en un pas essencial en la integritat institucional.
La necessitat d'establir controls que impedisquen atacs als sistemes de les administracions públiques.
Estos atacs s'han incrementat des del canvi tecnològic provocat per la covid-19.
Els ciberatacs estan a l'ordre del dia i les administracions tenen l'obligació de dotar-se de tots els mitjans tecnològics disponibles.
A títol purament informatiu, els diré que en 2022 l'agència va arribar a bloquejar de 19.
000 atacs que van rebre, tres vegades més que en 2021.
És a dir, és una tendència que va en creixement i les entitats, quan més significatives són, més propícies estan perquè es produïsquen estos atacs, que, en definitiva, el que busquen és capturar la informació que puguen tindre les administracions públiques.

La funció responsable del contracte també és una altra de les recomanacions com aliat de la integritat i del control de l'execució dels contractes.
El risc de la corrupció en l'àmbit de la contractació pública s'ha anat solucionant en el que són els processos d'adjudicació i els processos en els quals se fan les seleccions dels contractistes.
Però on continua havent un veritable forat negre, on continua havent moltíssims problemes, és en el seguiment de l'execució dels contractes.
I en eixe seguiment és en el que estem incidint.
I d'ahí que expliquem en esta recomanació a les administracions la importància que és la de tindre els responsables del contracte a càrrec de persones ben formades i ben expertes.

La reforma del delicte de malversació en el Codi penal, que es va produir a finals de 2022, també va ser objecte de reflexió per part de l'agència.
Considerem un error esta modificació del Codi penal.
L'agència va manifestar que, igual que altres institucions de prevenció i lluita contra la corrupció, esta reforma podia significar un pas enrere, perquè qualificar penalment la desviació de fons públics en funció de si qui és el responsable s'aprofita o no s'aprofita d'eixe desviament de fons públics, quan eixos fons públics el que van és a destinacions il·legítimes, hem considerat que esta reforma era molt qüestionable, encara que s'intentà compensar amb un avanç, que també s'ha de reconéixer en el Codi penal, com és haver incorporat el delicte de l'enriquiment injust, que la Convenció Internacional de Nacions Unides tants anys venia dient que els estats havien d'incorporar, i que Espanya era un dels pocs estats d'Europa que no tenia incorporat este delicte.

La transposició de la directiva whistleblowing ha estat en una de les tasques que en el 2022 ha significat, sobretot per l'àrea jurídica de l'agència, una dedicació, especialment perquè l'any 2022 es va passar del que era l'avantprojecte al projecte de llei.
Se va tindre reunions amb la Comissió de Codificació del Ministeri de Justícia, i també, una vegada en el Parlament, en el Congrés dels Diputats, amb la comissió parlamentària corresponent, a l'efecte de corregir tota una sèrie de febleses que havíem detectat, primer en l'avantprojecte, febleses molt greus, molt greus, i després també en el mateix projecte, i que, sense arribar a tot el que va ser les nostres propostes i les nostres recomanacions, la llei finalment quedà en el que és la Llei 2/2023, que se va promulgar a principis de 2023, però és una llei que intenta transposar esta directiva, encara que considerem que d'una forma prou deficitària.

L'agència com a òrgan de control extern.
Apart de la tasca compartida amb les administracions de prevenció, la funció, una de les funcions encomanades per la llei a l'agència també és la d'actuar com a òrgan fiscalitzador.
Esta funció ha vingut desenvolupant-se pel que és l'Àrea de d'anàlisis i d'investigació, en què qualsevol ús dels fons públics, qualsevol ús d'actius, qualsevol persona perceptora de drets o de recursos públics, i les administracions per suposat estan sota la competència d'esta agència.
La funció fiscalitzadora es realitza a través de la DAI, l'àrea d'anàlisi i investigació.
I explicaré estadísticament, perquè em dóna temps, el funcionament durant el 2022 d'esta tasca fiscalitzadora.

Entre 2017 i 2022 s'havien obert 1.
433 expedients, dels quals 884 ja estaven resolts en finalitzar 2022.
No existix ningun expedient pendent d'exercicis de 2021 o anterior pendent d'iniciar la seua fase d'anàlisi.
Al llarg de l'exercici 2022 es van rebre 453 denúncies enfront de les 359 de l'any anterior o les 226 de l'any 2020.
Ens estem movent entre uns increments del 26Â % i del cent per cent segons fóra l'any 2021 o l'any 2020.

Correlativament s'ha aconseguit millorar substancialment la capacitat de gestió dels expedients que han estat resolts 346 expedients en 2022, front els 268 expedients de l'any 2021.
Però este increment de les denúncies fa que l'equilibri que venim treballant per a buscar que es resolguen els mateixos expedients que els que s'obrin ens està costant considerablement.

Dels 346 expedients finalitzats en 2022, 269, que és un increment del 40,8Â % respecte a 2021, ho van ser en la fase d'anàlisis, la que consistix en avaluar les denúncies quant a verosimilitud, competència de l'agència per a tramitar-les o existència de suficients indicis de frau o corrupció.
D'eixos 77 expedients passarem a la fase d'investigació, és a dir, es va considerar que havia competència, se va considerar que havien indicis de frau o corrupció i se va considerar que havia verosimilitud en la denúncia presentada.

També durant este any se van iniciar altres 68 expedients d'investigació, que en acabar 2022 no havien sigut finalitzats i que han passat al 2023.

En 2022 sols un expedient es va remetre a la jurisdicció penal per haver-se detectat una falsedat en document públic, entre la documentació examinada que va ser lliurada a l'agència.
I en 2022, en este any, no se va enviar ningun expedient al Tribunal de Comptes.

L'agència actua d'ofici com òrgan fiscalitzador, seguint les denúncies, la causa principal per a iniciar els expedients.
La via principal d'entrada de les denúncies és la bústia, la bústia de denúncies, que actua a la vegada com a portar virtual dels empleats públics.
La bústia funciona des de maig de 2018.
En 2022 el 88,5 de les denúncies presentades en l'agència van ser per esta via, per via electrònica, la resta de les denúncies arribàrem per correu electrònic, registre general o bé per correspondència postal.

Vull destacar que la tecnologia de la bústia de denúncies, que l'Avaf està utilitzant des de 2008, és una ferramenta informàtica construïda en codis oberts i de tecnologia Global Its, que és l'entitat que la va crear i que ha sigut millorada en col·laboració amb moltes altres institucions.
Complix els requisits de seguretat i confidencialitat exigits per la Directiva 219/1937, de whistleblowing.
De fet, l'agència va ser invitada en 2022 per a presentar, davant la Comissió de Justícia de la Unió Europea, amb representants dels 27 estats membres, més 5 estats candidats, el funcionament d'esta bústia per a facilitar que poguera ser utilitzada per tots.
Esta ferramenta tecnològica ha sigut cedida a moltíssims ajuntaments, però en la memòria de 2023 entrarem en detalls i la comentarem més detalladament.

Quant a l'àmbit subjectiu de les denúncies presentades en 2022, 275 han vingut de l'àmbit local, el 60,7Â %, seguit de l'administració autonòmica en 47 denúncies i un 10,3Â % d'eixa xifra.
És normal també que l'administració local siga la que més denúncies té, són 542 ajuntaments els que tenim en la Comunitat Valenciana.

També han hagut denúncies que han afectat a consorcis i al sector empresarial de La Generalitat, organismes autònoms, a sindicats, a universitats i, en menor mesura, també un partit polític, denúncies a l'Administració de l'Estat, que evidentment han sigut derivades cap a l'Administració de l'Estat, i també una denúncia referent a l'Administració de Justícia, que també ha sigut derivada per falta de competència.

En l'àmbit de les matèries, continua sent ja, per segon any consecutiu, el que les denúncies majoritàries afecten a l'àmbit de la gestió dels recursos humans, un 44Â %.
201 denúncies feien referència, o bé a processos relacionats amb la selecció de personal, o bé a processos de reclassificacions internes, a processos relacionats amb retribucions, etcètera, etcètera.
64 denúncies ha sigut per gestió de la contractació pública i unes 32 denúncies per mala gestió de subvencions.
15 denúncies a afectat a conflictes d'interessos de càrrecs públics o empleats públics, i el 3Â % de denúncies han sigut per gestió ambiental, urbanisme o gestió d'actius.

Quant a la naturalesa dels denunciants, 171 denunciants, el 39Â %, presentaren les denúncies identificant-se amb nom i cognoms; 12 de les denúncies varen ser presentades per persones jurídiques, és a dir, per empreses o per alguna entitat pública, i 263 denúncies se varen presentar de forma anònima, un 58,3Â %.

Entre els expedients investigats i finalitzats en el 2022, un total de 53 recomanacions han segut acceptades per les administracions públiques, alguna d'elles inclús manifestant agraïment.
Pel contrari, 25 expedients amb resolucions finals que afecten a 14 administracions, les recomanacions de l'agència no han sigut acceptades i, per tant, eixes recomanacions no han estat complides.
En la memòria apareixen, a partir de la pàgina 279, aquells casos concrets en què les investigacions que han derivat en estes recomanacions no han segut complides per les administracions.

En qualsevol cas, m'agradaria destacar un dels expedients que vàrem concloure de forma positiva, destacar-lo per la seua importància.
L'objecte de la investigació, en esta ocasió, per denúncia, se tractava de la carència de llicència municipal d'activitat en set establiments de pública concurrència.
Entre ells, una discoteca, i la resta eren bars de copes o restaurants.
L'agència va comptar en eixa ocasió des del primer moment amb la col·laboració plena de l'administració municipal, funcionaris i càrrecs públics, i es va decretar el tancament immediat d'estos establiments, fins que no se resolguera la situació local dels locals.

Vull citar en este cas, perquè és important, perquè una bona part de les investigacions de l'agència estan relacionades precisament amb este tipus de fiscalitzacions, i en el cas, com va ser en este ajuntament, eixa col·laboració i recolzament ha segut…, va ser absoluta.

I és important destacar també que en moltes ocasions estes denúncies procedixen d'empresaris o d'associacions d'empresaris que són víctimes de la competència deslleial d'aquells que burlant l'ordenament jurídic incomplixen les obligacions, en bona mesura de seguretat per a les persones, a les quals estan sotmeses els establiments de pública concurrència, i que la seua inobservança pot comportar un greu risc per a la seguretat de les persones com, per desgràcia, i una vegada més, s'ha demostrat en el desastre del que va ocórrer posteriorment a esta investigació, el desastre de les dos discoteques de Múrcia, que va significar la pèrdua de 13 vides.
El procediment penal actualment en curs âi açò és important que se prenga notaâ no sols se dirigix contra els propietaris dels establiments sinistrats sinó també contra funcionaris i els càrrecs públics d'aquell municipi.

El balanç econòmic el poden comprovar també en la memòria.
D'un total de 77 expedients d'investigació finalitzats, en part d'ells existixen detallades xifres econòmiques que són recuperables per part de les administracions afectades i que han resultat de les investigacions que s'han realitzat.
La suma total d'estos imports ascendia en 2022 a 5.
629.
000 euros.
Si se compara amb el cost de funcionament de l'agència en eixe 2022, que varen ser 3.
193.
000 euros d'obligacions liquidades a final de l'exercici, estaríem que per cada euro invertit en l'agència, l'agència recupera 1,7 euros.

A part que estes xifres, que són quantificables, també n'existixen altres intangibles de difícil quantificació econòmica, però que sense dubte la tenen.
Vigilar, per exemple, que la contractació pública se realitza complint els procediments legals que garantixen una adequada pressió concurrencial.
A més de defensar el principi d'igualtat per a totes les empreses que puguen accedir en igualtat de condicions a la contractació pública suposa un abaratiment dels costos en la prestació d'obres, serveis o subministres (algú tus, inintel·ligible) … Ja ho va dir la Comissió Nacional del Mercat de la Competència en 2016, que xifrava que la falta de pressió concurrencial i les irregularitats en els processos de contractació pública podrien arribar a significar unes pèrdues de 40.
000 milions d'euros a l'any a tot l'estat.

L'agència actua també com a òrgan de col·laboració judicial.
Han segut 19 els procediments judicials en els que, a petició dels mateixos jutjats, els funcionaris i funcionàries de l'agència han actuat com a pèrits, o estan actuant com a pèrits, perquè en bona part d'estos casos encara no han finalitzat.
Autoritats judicials dels jutjats de València, de Castelló, d'Elx, d'Orihuela, Novelda, etcètera, han requerit la perícia del personal de l'agència, i l'agència, en aplicació de la nostra pròpia norma en la qual se considera que l'agència ha de ser òrgan de col·laboració amb la justícia, ha prestat estos servicis.

També les fiscalies anticorrupció i la de delictes econòmics han sol·licitat actuacions de l'agència.
Me permet traure, davant de vostés, la frase d'un fiscal anticorrupció que després de llegir l'informe pericial de l'agència va exclamar el d'«ojalá esta agencia hubiese existido antes».

Si desitgen més informació del que pensa la fiscalia, el ministeri fiscal, els òrgans judicials, especialment la fiscalia, que és més accessible, no tenen més que parlar amb ells.

En 2022 començàrem la col·laboració formativa també en matèria de gestió pressupostària i financera en administracions públiques…, la gestió pressupostària i financera en les administracions que impartit per personal especialitzat de l'agència i en el Centro de Estudios Jurídicos de Madrid se va dirigir als fiscals de noves promocions i també als membres de la carrera fiscal en general.

Hem segut també òrgan de col·laboració amb l'OLAF i amb el Servei Nacional de Coordinació Antifrau en 2022.
Una important intervenció que està sotmesa a investigació judicial va significar la confluència per primera vegada de funcionaris de l'OLAF, de funcionaris del Servei Nacional de Coordinació Antifrau i de la pròpia agència antifrau, amb un objectiu molt senzill, que investigant tots determinaven quins eren els fons que s'havien defraudat a Europa, els fons que s'havien defraudat a Espanya i els fons que s'havien defraudat a la comunitat autònoma.
Este procediment, que està judicialitzat, va significar una recuperació de substancials actius.

També l'agència, des de la seua àrea jurídica, assumix la protecció de les persones que necessiten protecció, precisament per haver segut informants o per haver segut denunciants de corrupció.
En el 2022 eren 29 les persones que estaven protegides i fins que es va publicar la llei 2 del 2023, sols la Comunitat Valenciana, i posteriorment la comunitat andalusa, tenien esta funció de protegir les persones que denuncien corrupció.

Estes 29 persones, de les quals 19 són hòmens, 10 són dones, l'accés a la protecció d'estes persones en 27 dels casos va ser a petició d'elles, i en 2 dels casos va ser el propi ministeri fiscal qui va demanar a l'agència que es fera càrrec i posà en contacte les persones que eren testimonis de la fiscalia en casos de corrupció perquè esta protecció se portara.

També s'han denegat peticions, 15 peticions fins a 2022 havien sigut denegades per considerar que no se reunien els requisits establits per la llei.
De les 29 persones protegides, 16 són funcionaris de carrera, 7 són personal laboral de societats mercantils, d'ens locals, 2 funcionaris interins, 1 persona laboral del sector públic instrumental, 1 persona laboral de corporació de dret públic i 1 persona també… 2 persones també laborals d'empreses contractistes amb les administracions.

Les denúncies presentades 8 han afectat a contractació pública, a la matèria de contractació pública; altres 8 a processos relacionats amb la gestió de personal; 2 a urbanisme; 2 serveis de la policia local, a salut, a serveis socials i també a medi ambient.

Les represàlies més habituals vostés les saben.
Són suspensions, despidos dels centres de treball, degradació, denegació d'ascensos, aïllament de les persones, canvis de lloc a pitjor en els seus llocs de treball, denegació de formació, denúncies i querelles falses contra estes persones, que comporten un enorme desgast econòmic i emocional, coaccions, intimidacions, acoso, difamacions i campanyes contra la reputació d'estes persones que, en definitiva, el que fan és complir amb el seu deure.

Tot això acaba generant trastorns psicològics i la neutralització o l'enfonsament de les persones denunciants.
Davant de les represàlies, l'agència oferix recolzament, assessorament, acompanyament, intermediació en els processos de defensa i en qualsevol tràmit judicial o administratiu.
Les interpel·lacions a l'empleador, quan ha fet falta.
També la intermediació perquè s'abstinga d'adoptar qualsevol mesura que puga suposar una acció represaliadora amb possibilitats d'iniciar expedients sancionadors per part de l'agència que poden alcançar multes de 300.
000 euros, si es tracta de persones físiques, o d'un milió d'euros si se tracta de persones jurídiques.
També emissió d'informes tècnics que s'han enviat de vegades als jutjats; quan els casos s'han judicialitzat, també s'ha ajudat a l'àmbit de les persones denunciants.

El codi ètic i de conducta va ser aprovat en el 2022 i se va posar en marxa amb la selecció del seu comité d'ètica format per 4 persones, 3 persones externes i 1 interna elegida per tot el personal de l'agència.
La persona que presidix el comité d'ètica és la senyora Marisa Cuerda, catedràtica de Dret Penal i, com a vocals, està el senyor Manuel Villoria, catedràtic de Ciències Socials, o el jurista i historiador Antonio Penadés.
La persona elegida pel personal de l'agència és una funcionària que li diuen Amparo Martí.
I, a través d'este canal intern, d'un canal intern, establir, tindre a disposició de tot el personal, el comité d'ètica atén totes les qüestions que se plantegen fent els seus informes i les seues recomanacions.

L'agència té també com a funcions l'establir xarxes col·laboratives, les rets amb administracions, entitats i universitats, a través de protocols, de convenis de col·laboració, amb totes les universitats públiques valencianes, està establert; també ho està amb universitats com la de Salamanca o organismes com el Consell General del Notariat o el Col·legi de Registradors de la Propietat i Mercantils d'Espanya, en els quals a través d'estos mecanismes s'estableixen uns procediments i uns protocols de col·laboració.
En 2022 ja varen haver ajuntaments que se varen signar protocols per a la seua instal·lació dels canals interns, encara que en aquella època no era obligatori.

Hi ha altres xarxes… La llei de l'agència ordena que s'ha de tindre una connexió amb la societat civil.
Per això funciona i té dos reunions a l'any el consell de participació, on estan representades entitats de l'àmbit de la Comunitat Valenciana, però també de l'àmbit nacional i de l'àmbit internacional, i des d'on s'escolta i s'atén aquelles suggerències i aquelles recomanacions que també ens poden venir d'eixa societat civil.
També amb altres organitzacions antifrau i anticorrupció està la ret espanyola d'oficines i agències antifrau, que també ve a tindre unes dos reunions a l'any.
En 2021 se va fer la desena i l'onzena reunió d'esta xarxa, celebrant -se en l'Ajuntament de Madrid perquè l'Ajuntament de Madrid té la seua oficina anticorrupció en l'àmbit municipal.

I també a nivell internacional, la xarxa d'autoritats europees d'integritat i protecció de les persones alertadores, d'on l'agència forma part des de 2019 i on el 18 i 19 d'abril, ací a València, se farà l'assemblea general del 2024 d'esta xarxa d'autoritats europees d'integritat i protecció d'alertadors.
Seran 22 representants de 22 països, d'unes trenta-tres autoritats, perquè molts països tenen estructures autonòmiques també semblants a les nostres.

Ens haguera agradat que esta assemblea se realitzara ací en la casa, conforme hem fet altres vegades, en la sala Vinatea o l'andana, però ja ens han comunicat que estan ocupades i que no va a ser possible.
Estem en el tràmit d'habilitar uns altres locals.

L'EPAC és l'agència anticorrupció i de cossos de seguretat, on estan fusionats agències i cossos de seguretat especialitzats de tota Europa, amb representació de tots els països d'Europa, independentment de si estan en la Unió Europea o no ho estan, i l'agència participa habitualment en els seus tallers i grups.

Finalitze esta compareixença donant-los les gràcies per l'atenció i posant-me a disposició de vostés, però informant-los també que el pròxim 26 de març és la data que ja tenim senyalada per a entregar a la presidència de Les Corts la memòria d'activitats de l'exercici 2023.
Serà la memòria del meu seté i últim any com a director de l'Agència de Prevenció i Lluita contra el Frau i la Corrupció de la Comunitat Valenciana.
Si tinc oportunitat de tornar a comparéixer davant de vostés abans del 25 de maig, que és la data tope en la qual vencerà el meu mandat, doncs, estaria gustós de poder explicar esta memòria del 2023.

Si no fora possible, perquè comprenc també els problemes d'agenda i l'escàs límit de temps, doncs, que sàpiguen que me tindran a la seua disposició i que, per la meua part, aprofite també, doncs, per a això.
Si esta és l'última compareixença, despedir-me de vostés i desitjar-los el millor per a la seua complexa tasca pel bé de la Comunitat Valenciana i de tots els valencians.

Moltíssimes gràcies.

Estic a les preguntes que vullguen realitzar-me.

El senyor president:

Gràcies, senyor Llinares.

Anem a començar la intervenció del torn dels grups polítics.

Senyor Díaz, li correspondrà a vosté primer.
(Veus)

Ah!
Perdó.
No sé per què (inintel·ligible) … Senyora Navarro, disculpe.
(La senyora Navarro parla amb el micròfon desconnectat)

Senyora Navarro.

La senyora Navarro Casillas:

Gràcies.

Moltíssimes gràcies, senyor Llinares, per la seua exposició i, sobretot, pel treball d'estos anys.

També li diria que, si no tenim l'oportunitat de dir-ho, perquè no se dona eixa següent compareixença per l'informe del 2023, doncs, que moltes gràcies per un treball de ficar en marxa ni més ni menys que l'agència, una agència que, efectivament…, molts reptes, ha aconseguit les xifres que donava vosté, no?
, que per cada euro invertit s'ha recuperat 1,76 euros, 1,76 euros plens de dignitat, que no és a soles la quantia econòmica, sinó també el que suposa, perquè quan parlem de corrupció o d'opacitat al final del que estem parlant és d'una mancança de democràcia.
Aleshores, són 1,76 euros plens de democràcia i de dignitat del poble valencià.

A mi m'ha agradat molt la frase que jo també la pense que és que ojalá hubiera existido antes la agencia, com la del fiscal anticorrupció.
Jo, per exemple, vaig redactar moltes denúncies a la fiscalia anticorrupció, perquè l'agència no existia, i li he de dir que el més complex d'eixes denúncies i de la tasca que férem de denúncia contra la corrupció que patia la Comunitat Valenciana era la gent que tenia la informació que s'atrevira a denunciar.
Hi havia gent que em deia que tenia por de la seua vida i de la vida de les seues famílies.
Vaig viure situacions de veritat difícils.
I convéncer la gent perquè donarà un pas en eixe sentit i acudira a la fiscalia i contara el que sabia era molt, molt complicat.
Inclús, tenien molta por de parlar per telèfon, pels telèfons mòbils, per si de cas estaven intervinguts, etcètera.

Ací, doncs, moltes vegades se diuen moltes soflames, però, quan parles amb la gent que ha viscut de prop i sabem tot el que hi ha hagut i el que ha passat, doncs, només puc dir que moltes, moltes, gràcies per haver ficat en marxa, en l'impuls que vàrem donar des d'estes Corts Valencianes -del qual jo també en vaig formar part i del qual em sent molt orgullosa- per ficar en marxa esta eina fonamental per a la lluita contra la corrupció i per garantir també eixa transparència.
I, en eixe sentit, m'agradaria, per si no tenim una altra ocasió, que fera una valoració, més enllà d'este any i l'informe que ens ha descrit, una valoració conjunta del mandat i, amb eixes recomanacions que sempre fica també, insistir un poc en allò que se pot fer de cara al futur.
Per què?
Bé, ja sabem el que alguns grups i algunes persones estan dient al respecte.

I també, doncs, ja sap que estem en eixe procés de canvi de director de l'agència.
I ens agradaria escoltar com pensa que ha de ser el perfil d'eixa persona que ocupe el càrrec que vosté ha ocupat per set anys -poca broma, poca broma-, amb eixa tasca que ha fet i a tots els reptes que s'enfronta perquè, a la fi, és un càrrec prou complex.
Aleshores, si poguera aportar un poc de llum que li dona l'experiència de tots estos anys.

I quant a la protecció al denunciat, que també és una tasca en la qual insistírem molt quan aprovàrem la llei i després en les modificacions que hem fet, jo he de dir que, encara de tot el que s'ha avançat i amb el mandat de la Convenció de Nacions Unides contra la Corrupció, que diu que s'han d'establir estes mesures i sistemes per a facilitar que es denuncie des de la funció pública, que és tan important, tan important, la realitat és que en l'àmbit municipal és molt complex, eixe àmbit tant xicotet, on el cap està molt a prop, està en el despatx del costat i la mobilitat és molt més reduïda que en l'àmbit de l'administració autonòmica.
I el que ens trobem en l'informe, que jo m'he llegit, és tots els casos que hi ha dels ajuntaments d'expedients sancionadors i el calvari en el qual se troben les persones denunciants.
Aleshores, què més podem fer perquè això no siga així?
Perquè tots estos expedients sancionadors, que venen de seguida quan una persona denuncia qualsevol cosa i se troba en eixa situació que, a més, la resta ho veu… Perquè, a la fi, clar, què passa?
Quan u veu que el del costat denuncia alguna cosa i acaba amb un expedient sancionador, quin és el següent pas?
Denunciar també o no denunciar?
És com el lawfare, clar.

Aleshores, en què podem avançar?
Com podem millorar?
Perquè és absolutament clau que el personal, tant funcionari com personal laboral al servei de l'administració pública, tinga la seguretat, a l'hora de denunciar, que la seua vida no serà un calvari i que haurà de buscar-se, doncs, un altre lloc de treball, etcètera, etcètera i patir, buscar-se els advocats, expedients sancionadors, etcètera.
I, en eixe sentit, bé llegint el treball fet d'este any, m'ha cridat molt l'atenció el cas de l'Ajuntament de Benidorm, com acaba amb una denúncia contra la mateixa agència.
I dir que, bé, molta força en tot el treball que se fa perquè, de vegades, al final, inclús pareix que la mateixa agència acaba en eixa situació que estàvem comentant.

Sobretot, insistisc, gràcies per tot el treball.

El senyor president:

Gràcies, senyora Navarro.

Ara sí, senyor Díaz.

El senyor Díaz Fernández:

Gracias, presidente.

En primer lugar, señor Llinares, muchas gracias por su comparecencia, agradecimiento que hago extensible a todo el personal que trabaja en la Agencia Valenciana Antifraude por su labor, por el trabajo y por el compromiso en favor de la transparencia y del interés general.
Una labor, pues, sin duda, nada sencilla y máxime -podríamos llamar- en estos nuevos viejos tiempos que corren, tiempos complicados para una institución que lucha contra la corrupción.
Porque entiendo que no debe resultar nada fácil, a día de hoy, desarrollar o desempeñar su labor con declaraciones como, por ejemplo, pues, la del portavoz del Partido Popular en Corts, que imagino que conocerá, el señor Barrachina, atacando a la agencia con veladas insinuaciones de parcialidad, como cuando dijo ante los medios de comunicación que la agencia no funcionaba con la determinación que debería, sembrando, en mi opinión, dudas, por tanto, sobre una actuación, a juicio del señor Barrachina, poco objetiva de la agencia; o, directamente, de las vertidas por el síndic de Vox, José María Llanos, que directamente ha manifestado que su grupo está en contra de la existencia de la agencia y ha señalado que, pues, aunque no esté o no dependa exclusivamente -afortunadamente- de ellos, pues, que le gustaría modificar, en la medida de lo posible, la agencia, hablando directamente de su desaparición.

Por tanto, al hilo de este tipo de declaraciones por los partidos que actualmente sustentan el Consell, por PP y Vox, quisiera preguntarle, en su opinión profesional, en su experiencia de estos siete años, si teme que se le recorte o que se le intente recortar a la agencia su autonomía o su capacidad, toda vez que la agencia además no es una institución estatutaria y, por tanto, pues, tiene un nivel inferior de protección respecto a otras instituciones que vienen siendo atacadas igualmente por el actual Consell, pero que por su encaje estatutario, digamos, que tendrían un mayor blindaje.

También me gustaría conocer su opinión acerca de si considera que existe un clima tendente a un futuro intento de eliminación de la agencia, como ya ha ocurrido, por ejemplo, con la conselleria de transparencia, con la oficina para la recuperación de los fondos robados en casos de corrupción durante los gobiernos del Partido Popular.
Y conocer, además, pues, su opinión acerca de cómo valora estas eliminaciones de estos organismos ya consumadas y si le preocupa más esta posibilidad de eliminación futura de la agencia o limitación de su capacidad o determinadas propuestas de algún candidato vinculado al más oscuro pasado de corrupción de los anteriores consells del Partido Popular.

Por otro lado, se hace referencia en el informe, en el apartado 7, de recomendaciones y reflexiones, en particular, en el apartado 7.
1, que los avances -y recalco y subrayo lo de avances- desarrollados con la aprobación de la Ley 1/2022, de 13 de abril, de la Generalitat, de transparencia y buen gobierno de la Comunitat Valenciana, indica que dichos avances podrían consolidarse o corregirse, al ser el año 2023 pasado un año electoral y, en función, la dirección que se tomara entiendo que, tras los resultados electorales en los distintos procesos.
Por ello, le pregunto si, en su opinión, esos avances logrados en la anterior legislatura, bajo el gobierno liderado por Ximo Puig, con el viraje actual en Consell y con las dudas expresadas por PP y Vox, referidas al buen desempeño de la labor de la agencia, si considera que se sigue progresando en la misma dirección.

Quisiera aprovechar para destacar, como ha hecho también mi compañera, el dato «recogida en la memoria» sobre el importe total recuperable correspondiente al ejercicio 2022, que asciende a cinco millones seiscientos mil euros, un poquito más, obteniendo una ratio de retorno económico estimado anual sobre el importe recuperable de 176,27Â %.
Por tanto, le felicito; una gestión y un rédito eficaz y eficiente y ello sin perjuicio de que no entendemos o creemos que no debería entenderse -no sé si lo comparte usted-la propia existencia de la agencia antifraude con un carácter mercantilista, puesto que creemos que su labor e importancia va mucho más allá, trasciende de una mera concepción desde un punto de vista mercantil.
Se trata, pues, ni más ni menos, que de respeto a las instituciones, de la lucha por la transparencia y entendemos que, en este sentido, la agencia antifraude no es un gasto, sino que es una inversión en transparencia y en regeneración democrática, aunque algunos partidos, pues, ahora, quizá, en el Consell se puedan encontrar incómodos en este marco.

También me gustaría preguntarle, en relación con los datos que recoge en la página 19 del informe, que me ha llamado bastante la atención -no sé si los he interpretado mal o son correctos, aunque usted ahora lo ha mencionado y parece que lo he entendido bien-, dice que del conjunto de denuncias registradas, alrededor del 25Â % de denuncias pasan la fase de evaluación de verosimilitud y derivan en expedientes de investigación, de los cuales ya un 95Â % finalizan con requerimientos, acciones correctoras, recomendaciones y, en menor medida, se remiten al ministerio fiscal o al Tribunal de Cuentas -un caso en el año 2022 que nos ocupa.

Me ha parecido ese 25Â % de verosimilitud un porcentaje muy bajo.
Y le pregunto si usted cree que en ocasiones, pues, precisamente, quizá por parte de aquellos que intentan desacreditar la vigencia o la necesidad de la agencia antifraude, pues, utilizan, quizá de una manera torticera, el presentar una denuncia con el único objeto, a lo mejor, pues, de tener una portada de periódico o una nota de prensa, olvidándose del daño reputacional que pueden efectuar, tanto a una institución como a una persona en particular como a la propia agencia antifraude, exigiendo unos recursos y un tiempo que no se aprovecha para otra cuestión.
Entonces, en este sentido, preguntarle si se han planteado algún tipo de medidas o acciones que puedan desincentivar este tipo de actuaciones.

Y una última cuestión.
Hace mención en su informe a que la agencia antifraude no solo es una acción reactiva, puesto que la prevención es la primera función y fundamento que da sentido a la agencia -evitar el mal antes de que se produzca, refiere usted en el informe-.
Y le pregunto si están satisfechos con esta función preventiva y qué medidas consideraría necesarias en el futuro para optimizar más dicha función.

Muchas Gracias.

El senyor president:

Gracias, señor Díaz.

Señor Alés.

El senyor Alés Estrella:

Sí.
Gracias, presidente.

Bueno, bienvenido, señor Llinares.
Gracias por su exposición.

Soy Joaquín Alés, diputado del Grupo Parlamentario Vox.

Como sin duda sabe ya, el partido político Vox se plantea diversas cuestiones acerca de la agencia, no tanto desde el punto de vista teórico, sino, sobre todo, del funcionamiento y la eficacia de la misma.

La primera cuestión que le planteamos es hasta qué punto sus recomendaciones o requerimientos de corrección surten efecto.
A lo largo de sus diversas memorias aparecen toda una serie de ayuntamientos o entidades incumplidoras y lo que parece desde fuera es que realmente no pasa nada.
Y es algo que yo he vivido, yo lo he vivido en persona.
Yo soy concejal en el Ayuntamiento de Paterna, gobernado por mayoría absoluta por el Partido Socialista y, en el año 2022, publicaron ustedes, más de cuatro años de trabajo, más de noventa páginas de informe, pues, sus conclusiones a propósito de unas irregularidades cometidas en la contratación de personal de confianza, puestos directivos, aumentos desproporcionados de salarios, con casos de salarios para un mismo puesto que pasaron de 1.
400 euros a 6.
200 euros; un asunto que salpicaba a la empresa pública de servicios de Paterna, Gespa, y a Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana, y, pues, le diría que no ha pasado absolutamente nada.
Despidieron a la responsable de Gespa de recursos humanos, alegando innecesariedad del cargo, y tres meses después contrataron a un nuevo responsable de recursos humanos, con más sueldo, sin publicidad y sin competencia.
Y, en principio, la situación material desde el punto de vista fáctico, no ha cambiado.

En ese sentido, desde Vox nos planteamos si una estrategia nacional contra el fraude con una única autoridad nacional, con una ley común habilitadora, con órganos decisorios alejados del ruido político local o regional, pues, nos preguntamos si no alcanzaría quizá mayores cotas de eficacia.

Por «ruido político local o regional» nos referimos a asuntos políticos que pueden empañar la labor de la agencia.
Ustedes, en la página 146 de la memoria, señalan que los tres principios rectores básicos de toda actuación de la agencia son el rigor, la imparcialidad y la objetividad.
Esto es…, yo creo que estamos todos de acuerdo, son absolutamente necesarios.
Sin embargo, ustedes han sido explícitamente acusados de parcialidad.
Concretamente, se les acusó de ralentizar el asunto que afectaba a familiares del anterior presidente de La Generalitat.
En relación a este caso, compañeros del Partido Popular tuvieron que recurrir a la justicia ordinaria para obtener una documentación en poder de la agencia y que esta les negaba.
La justicia les acaba dando la razón en contra de la opinión de la Avaf.
Por otro lado, y hasta donde me ha parecido ver, mantiene en el consejo de participación la fundación del señor Baltasar Garzón, condenado por prevaricación.
¿No creen que esto no ayuda, precisamente, a promover esa apariencia de imparcialidad, objetividad y rigor?
Continúo, le voy a leer el siguiente texto, es un extracto, se lo voy a leer textualmente:

«La corrupción imperante durante la larga etapa de gobiernos del Partido Popular, tanto en la Generalitat Valenciana como en ayuntamientos y otras instituciones de ámbito local, ha causado ya un enorme daño a la democracia y al autogobierno.
Durante todos estos años ha ido creciendo la percepción ciudadana sobre la importancia y alcance de un problema en el que están involucrados máximos cargos políticos del Partido Popular junto a altos funcionarios de la administración pública valenciana, responsables todos de esquilmar las arcas públicas, sustraer recursos y apropiárselos en su propio beneficio y en el de ciertas entidades y empresas».
La pregunta es: ¿esto a usted le parece objetivo e imparcial?

Este…, este texto es la introducción literal que aparece en la web del Observatorio Ciudadano contra la Corrupción, que vicepreside el consejo de participación de la agencia antifraude, observatorio constituido por, entre otras entidades, Acción Cultural del País Valenciano, Ca Revolta o Societat Coral El Micalet, todas ellas, como todos conocemos, entidades de marcado activismo político izquierdista y pancatalanista.
Le digo que estas entidades son absolutamente libres, absolutamente libres de promover las ideas que quieran, siempre que sean legales, evidentemente.
Le digo también que, posiblemente, trabajen con todo el rigor del mundo.
Yo no digo que no, pero, desde luego, la imparcialidad y la objetividad no parecen estar entre sus líneas preferenciales de actuación.

¿En qué momento, en qué momento les pareció buena idea unir el trabajo de la Avaf, que necesariamente ha de ser escrupulosamente objetivo y neutral, con estas entidades, como digo, de marcado signo y actividad política?
Pregunta: ¿ha propuesto el observatorio algún candidato para sucederle?
Por otro lado, menciona en la memoria un total de 453 denuncias registradas en el año 2022, de las que el 87,42 entraron por el buzón de denuncias.
De estas 453 tan solo una cuarta parte pasó la parte de evaluación de verosimilitud.
Señalan que una pequeña parte de ellas fueron remitidas bien a fiscalía, bien al Tribunal de Cuentas.
¿Podría especificar cuántas de esas 453 denuncias acabaron en fiscalía o Tribunal de Cuentas?

Finalmente, en las tablas que aparecen en las…, en las páginas 276 y siguientes, hablan de ese impacto económico, ¿no?
, de las actuaciones de la agencia, 5…, un poquito más de 5,6 millones de euros en el ejercicio 2022.
Hay actuaciones finalizadas hace ya más de dos años.
¿Se sabe el montante, efectivamente recuperado y no solo recuperable?

Recientemente, y acabo ya, hemos conocido que la agencia ha concluido un posible uso indebido del helicóptero de emergencias en el rescate de una persona herida que podría tener relación con un alto cargo del anterior Consell.
Tanto es así, que se ha remitido a fiscalía.
Este hecho fue denunciado públicamente en pleno por Vox en mayo del año 2022, hace casi dos años, denunciado por un grupo parlamentario compuesto por diez personas.
La pregunta es: ¿cree que las actuaciones de la agencia, su eficacia y sus tiempos se adecúan a un presupuesto anual de más de cinco millones de euros, de los cuales más de 4,3 van destinados solo a gastos de personal?

Muchas gracias.

El senyor Pastor Llorens:

Pues, muchas gracias, presidente.

Buenos días, señor Llinares, Joan Llinares, y, en primer lugar, agradecerle la comparecencia que ha tenido esta mañana usted en Corts.
Quiero decir que, evidentemente, como usted ha dicho, más de cuatrocientas páginas, se lleva un peso importante, un papel importante la actividad municipal y, por cierto, sin que sirva para adelantar el más mínimo comentario, pero siete ayuntamientos del PP investigados, 21 ayuntamientos, es decir, tres veces más del Partido Socialista-Compromís.
Y repito que es un comentario al hilo…, me gusta analizar datos, ver los datos y está ahí, en la memoria de 2022, 7 ayuntamientos del Partido Popular, 21 ayuntamientos, tres veces más de Partido Socialista y de Compromís.

Yo no sé si a alguien le sentó mal o le ha sentado mal lo que pasó… Me refiero a alguien de los que me ha precedido en el uso de la palabra, lo que pasó el domingo en Galicia, pero yo creo que hay que tener muy poca habilidad política para que, desde el Partido Socialista se venga aquí a acusar a otros grupos políticos, a otros grupos parlamentarios de estas Corts, de algo así como ser instigadores del descrédito a la institución que representa el señor Llinares… Yo no sé si el Partido Socialista estuvo aquí sentado en la última comparecencia del director de antifraude, no lo sé, si oyó lo que todos oímos y si se enteró el Partido Socialista de lo que todos nos enteramos ante, considero, el mayor intento de descrédito que ha tenido la agencia antifraude, como fue el supuesto caso de acoso sexual, que acabó siendo el supuesto caso de contubernio de un sindicato, de un exsíndico del Partido Socialista y de un grupo parlamentario que tengo situado justo mi izquierda, y que acabó siendo nada desde el punto de vista del acoso sexual.

Que desde ese grupo parlamentario se diga hoy, esta mañana aquí, y se intente acusar esta mañana, hoy aquí, a otros grupos parlamentarios de intentar desprestigiar y desacreditar a la agencia antifraude, es tener, repito, muy poquita, muy poquita habilidad política.

Y entre las cuatrocientas y pico páginas de la memoria, señor Llinares, a mí me ha llamado la atención alguna cosa, ¿no?
, especialmente una, la del Hospital de La Fe, la página, si no recuerdo mal, es la 222 de la memoria, y se…, en concreto, para…, para no errar en lo que…, en lo que digo, estamos hablando, y así se recogía en la prensa, que en el año 2022, que es el año de la memoria, antifraude acredita que La Fe recibió de forma ilegal material sanitario de su empresa de vending de las máquinas de café.
O sea, en unos medios de comunicación aparece cerca de ciento ochenta mil euros, en otros trescientos mil euros, por parte de los dos gestores anteriores del Hospital de La Fe, los dos nombrados por el partido de este señor que dice que nosotros intentamos desacreditar a la agencia antifraude, ¿no?

Bien, a mí me gustaría saber exactamente…, porque yo he visto en la memoria, señor Llinares, que al final pone el estado, ¿no?
, en cómo se encuentra el expediente, pone…, exactamente, «en trámite».
Entonces yo querría saber si, claro, cuando se redacta la memoria del 2022 hay que contextualizarlo todo, no sé, «en trámite», si ahora está ya el expediente finalizado, si la…, si la agencia, después de hecho lo que es la…, redactada la memoria, tiene otra…, o sea, otro estado de seguimiento del expediente, y saber un poco, pues, bueno, en qué estado se encuentra, ¿no?
, porque ahí se había solicitado por parte de la agencia un informe de la abogacía de La Generalitat… Me gustaría saber si ese informe ha llegado o no, si existe o no existe, y me gustaría saber un poco todo aquello y, además, desmenuzarlo, ¿no?
, porque es muy curioso, repito, pues, verle…, lo que ha aparecido y lo que ha trascendido en los medios de comunicación, ¿no?
, que la empresa del vending a la que el gobierno del Botànic le adjudicaba eso en La Fe de las máquinas de tomar café, pues, acababan comprando, no sé, sierras de autopsias, sondas rectales, respiradores, desfibriladores, humidificadores, congeladores, aparatos de micropigmentación, neveras para vacunas, y todo esto, cuanto menos, es un poco extraño, ¿no?

Por eso me ha llamado la atención, entre las cuatrocientas y pico páginas de la memoria del año 2022 encontrar esta cuestión, ¿no?
, y creo que siempre Les Corts es el lugar donde estas cosas, pues, bueno, poner luz y taquígrafos sobre ellas y intentarlas aclarar al máximo.

Yo, señor Llinares, en esta primera parte de…, bueno, en esta primera intervención tampoco tengo más cuestión que decidir, porque usted ha sido claro y exhaustivo en el tiempo de su primera parte de la comparecencia.

Por lo tanto, esa es cuestión que tengo ahí de duda y, nada más, presidente.

Muchas gracias.

El senyor director de l'Agència de Prevenció i Lluita contra el Frau i la Corrupció:

Jo vullc adelantar que, respecte al procés de la successió en la titularitat de l'agència que dirigisc, no entraré, eh?
 Crec que he de respectar la faena de vostés, eh?
, qui deu d'avaluar, qui deu de considerar l'aptitud, les…, les condicions dels candidats, són vostés, i…, i ací me van permtre que m'abstinga de fer ningun comentari ni donar ninguna opinió, eh?
 Crec que el…, el procediment està perfectament detallat en la llei, vostés tenen una enorme responsabilitat, perquè han de fer esta avaluació, i en mi, l'únic que puc jo mostrar-los és el que considere que el treball que he fet durant estos set anys…, he intentat remarcar estos aspectes que s'han dit, el de…, el de rigor, la imparcialitat, la independència, l'objectivitat.

És cert que he sentit opinions, i és que les opinions són normals, eh?
, les opinions… Una persona pot considerar que la seua denúncia no s'està tramitant amb l'agilitat que deuria de tramitar-se.
Bueno, tenim uns criteris, tenim…, tenim un…, tenim unes instruccions internes fetes des de fa molt de temps, en certa manera copiades d'altres institucions que tenen molts més anys que nosaltres, que determinen quina és la prioritat, com se marquen les prioritats, i eixes instruccions, els funcionaris de l'agència les apliquen, eh…, a rajatabla, ¿eh?
 La meua decisió sempre va precedida de l'opinió dels responsables de cada àrea.

Per lo tant, podem mostrar-los estes instruccions, són qüestionables, ¿eh?
, i les podríem canviar, però jo considere que han funcionat, han funcionat des de l'any 2019, seguent, en aquella època, un gran director d'anàlisis i investigació un oficial de l'UCO, que va estar, malauradament, només huit mesos entre mosatros, perquè el seu cos el va reclamar i no li va permetre que continuara, va ser el que ordenà i el que organitzà el funcionament de l'agència amb criteris que pràcticament eren la seua experiència.
I ahí és a on…, a on estem, o sea, no donen prioritat a ningú, n'hi han casos prioritaris, que és quan podem impedir que algo passe… Este és una de les…, dins de la instrucció, de les normes que sí que tenen prioritat.
Però les coses que ja han passat, desgraciadament, en els nostres recursos s'han de posar, eh…, en l'ordre d'entrada, en l'ordre en el que arriben, ¿eh?

En eixe sentit, eh…, permeten…, jo respecte les opinions, de vegades escolte coses que se diuen ací en Les Corts que no m'agraden, però és que forma part, en definitiva, del debat de vostés, i de les percepcions, sobretot, individuals i personals que cada u té.

No he considerat mai que l'agència estiguera en risc, mai…, no ho he considerat mai.
Nosaltres som tots funcionaris de carrera, molts han deixat zones de confort a on tornar, inclús lis donaria alguna alegria, ¿eh?
, i…, hui estem en l'agència antifrau…, jo…, per edat i per salut, lo meu ja és la jubilació, però la resta dels col·legues, si l'agència continua, magnífic i una gran alegria, i si no continuara, lamentant-ho molt, però cada uno torna a la seua…, al seu cos funcionarial.
O sea, és dir, no tenim interessos particulars ni personals.
L'únic que considerem és que considerem que estem fent un servici públic molt important per a la Comunitat Valenciana.

En este sentit, eh…, si no he tingut mai una preocupació de si l'agència anava a continuar o no anava a continuar…, perquè tinc tranquil·litat en que…, en que va a continuar, la primera prova que té una institució sobre quina és la percepció que se té cap a ella i les intencions que se té cap a ella, se fa en la gestió i en la tramitació del pressupost… El pressupost aprovat per a el 2024 per a l'agència és el pressupost que va demanar l'agència.
És dir, férem l'avaluació de les coses que necessitava i reduírem costos, eh?
, perquè determinades compres d'equips que se feren l'any…, l'any anterior no anaven a tindre's que repetir ni fer-se en el 2024.
Per lo tant, el pressupost pràcticament és el…, és idèntic al que l'agència va demanar.
És la primera senyal que se dona a una institució…, retallades, eh?
, i automàticament posar en quarantena, eh?
, lo que…, lo que en termes d'una gran jurista advocada de l'estat diu: «Todo puede ser buena cara, pero luego viene el acoso y cómo te rodean y dónde…, y cuando no vienen…, no vienen los cuartos, es cuando realmente te están condicionando».
El cas de l'agència no ha segut eixe, eh?

Una de les primeres en pendre possessió els alts càrrecs de la Conselleria de Sanitat, de les primeres gestions que vàem rebre, va ser una petició de la Conselleria de Sanitat, de la seua subsecretària, una persona que vostés coneixen, perquè ha estat en la casa, de petició de que l'agència supervisara tots els treballs del pla antifrau de la Conselleria de Sanitat que s'estan realitzant allí.
Posteriorment, la Secretaria Autonòmica d'Administracions Públiques també ens ha demanat que fem de guia en el que és la preparació del Pla d'integritat de la Comunitat Valenciana, de l'administració autonòmica valenciana.
Açò són indicadors que…, que, per a mi, no formaven part de la memòria del 2022, perquè açò està passant…, està passant ara.
Eh…, la interlocució que puga tindre és exactament la mateixa que venia tenint en el…, en l'anterior etapa del…, de l'anterior govern.

Per lo tant, jo, en este sentit, crec que és bo transmétrer un missatge, eh?
, de que l'agència, no seguent una institució estatutària, sí que és una entitat consolidada i una entitat que ha demostrat que complix les seues funcions.
I els avance que en el 2025 la sexta ronda del Greco, del Grup d'Estats contra la Corrupció, eh?
, que integra no sols la Unió Europea, integra molts més estats, va a centrar-se en quins són els mecanismes i les organitzacions supranacionals que els estats tenen per a combatre i lluitar contra la corrupció, eh?
 I açò els ho puc dir perquè, senzillament, han demanat a l'agència antifrau que, conjuntament amb la…, amb l'agència anticorrupció de Quebec, he…, s'incorporen en l'equip de treball per a preparar eixe sexta…, sexta ronda.

És dir, els organismes supranacionals en els que estem integrats van a centrar-se en…, en les estructures regionals, quines són les institucions i mecanismes que s'estan creant per a la lluita contra la corrupció.
I ahí vinc sobre una altra de les propostes, si una autoritat nacional podria… gestionar les funcions que gestionem l'oficina andalusa anticorrupció, creada en 2021, eh?
, i posada en marxa en el 2022, eh?
, l'agència antifrau, l'oficina més antiga, la de Catalunya, la de Navarra, o la desapareguda o a punt de desaparéixer de Balears.
Eh…, evidentment que una autoritat nacional podria fer-ho, és dir, Itàlia, sense anar més prompte, en l'Anac, l'Autoritat Nacional Anticorrupció d'Itàlia, en la que tenim una intimíssima relació i intercànvit de treballs i d'informació, ells envegen l'estructura territorial nostra, perquè ells són cinc-cents…, casi cinc-cents funcionaris en un edifici de Roma, eh?
, en el que tenen que abarcar tota Itàlia amb una població, eh?
, el que suposa 75 milions de persones, administracions xicotetes, ajuntaments, tot.
És dir, evidentment, ho podríem fer en Espanya, instal·lada a Madrid o en quansevol altra ciutat, eh?
, una autoritat nacional, però hauria…, per una qüestió d'eficàcia, hauria d'acabar creant estructures regionals a partir de les quals puguera articular tota la seua eficàcia, perquè, sinós, no n'hi hauria eficàcia.
Eh…, sé que se qüestionen, eh?
, les comunitats autònomes, però avui en dia les comunitats autònomes, si no les tinguérem….
, eh?
, tot lo que significaria en temes de competències.
Però no vullc entrar ahí perquè no és la meua la meua tasca.

Per lo tant, en els models, jo puc tindre una opinió, però lis correspon a vostés decidir, igual que lis correspon a vostés decidir per què ens quedem en unes recomanacions de les que després n'hi han administracions que no ens fan ni cas.
En unes, podem enviar al Tribunal de Comptes, eh?
, tenim més de cinc, eh?
, expedients en el Tribunal de Comptes.
Ne tenim molts més en la fiscalia, eh?
, i estos no apareixen en les memòries, perquè no podem donar-li informació per la seua situació de procediment judicial.
Evidentment que podríem fer més, eh…, però és que la llei no ens permet fer més… La nostra llei és molt anglosaxona en el sentit, eh?
, de les agències molt més antigues, el del…, el de «name and shame» que diuen, «nombrar, decir, contar y que se avergüencen», en els llocs on la vergonya servix per a algo, però sobretot que se sàpiga, eh?

Lo que vosté ha contat de Paterna, eh…, haurà llegit en la premsa la sentència que ahir va dictar un tribunal, que ens dona totalment la raó… Però no tenim acció legal, no tenim legalment capacitat d'algo que sabíem que en el tribunal s'anava a donar la raó, i és dir que els nomenaments d'alta direcció no poden ser discrecionals ni arbitraris, que han d'estar regulats…, en la llei regula mèrit…, la Constitució diu que mèrit i capacitat i igualtat, i qui no complix això, qui no està fent això, està incomplint la llei.
Nosaltres, açò ho diguem contínuament, però arribat a eixe punt, és que no podem fer més.
És dir, eh…, si vostés un dia consideraren, el parlament, que l'agència puguera tindre acció de rectificació, és dir, que puguera instar, no sols instar i demanar a l'administració que pose en marxa el procediment de revisió d'actes que s'han pres i que han sigut incorrectes, sinó que la pròpia agència tinguera eixa capacitat legal a través dels seus lletrats de poder interposar eixe recurs que l'ha interposat un sindicat, fixe's… vostés: sobre la base de l'expedient de l'agència, un sindicat l'agarra, se'n va als tribunals i un jutjat li dona raó…, la raó.
I la sentència es d'ahir o abans-d'ahir, perquè les notícies venien…, venien ahir, en este cas concret, de Paterna, Ferrocarrils de la Generalitat, a on nosaltres denunciem i senyalem tot el que ahí…, ahí existia.

El…, per lo tant, jo voldria…, el…, transmétrer, eh…, que des de l'agència se continua treballant exactament, se diga el que se diga, creguem que de vegades són coses injustes, no afavorim a ningú… Abans he escoltat que es…, ralentírem donar documentació al parlament que se'ns demanava de determinats casos… Teníem els dubtes de si devíem de donar-la o no devíem de donar-la.
Buscant el que altres organismes idèntics als nostres, en altres…, en altres indrets tenen perfectament estipulat, no devíem… Bueno, una sala va dictaminar que sí que devíem d'entregar-ho, sí que dia que anonimitzant tot allò que havia que anonimitzar, i ho entregàrem.
Però no…, no retrassàrem res, perquè tot eixe cas concret estava en els tribunals ja, en aquella època ja estava en els tribunals, l'agència s'havia inhibit i no tenia absolutament res que…, res que dir.

Respecte al vending de La Fe, pues, és lo que ens trobem tantes vegades, eh?
, que són els atajos, eh?
, és dir, l'ingrés de lo que deuria de ser el cànon que han de pagar estes empreses, perquè obtenen uns beneficis i ho paguen a l'administració, decidixen, per la via de fet, que se…, eh…, que l'apliquen comprant coses… Açò és una irregularitat, conforme mosatros vàem decidir.
Però, sí que vull dir, moltes de les coses que tenen perjudicis econòmics, que tenen conseqüències, eh…, d'il·legalitats, eh…, ni són de fiscalia, la pròpia fiscalia ens torna coses en la consulta prèvia que solem fer, «esto consideramos que es un ilícito administrativo y, por lo tanto, os lo quedáis», eh?
, amb eixes limitacions que hem dit, eh?
, però és que, de vegades…, i açò ací vull remarcar-ho, la mala gestió, desgraciadament, no és delicte…, la mala gestió no és delicte.

Pose un exemple: el bus turístic, eh?
, que també forma part de la memòria del 2022, per això el pose com a exemple, nosaltres tenim acreditats per informes fets pel propi ajuntament que, si en vez de ser una autorització sotmesa a un cànon pel que se recapten uns cent mil euros a l'any, fora una concessió administrativa…, en concurrència, en pública linde entre les empreses interessades, se podria arribar a lo que recapta una ciutat pareguda com és Sevilla, eh?
, que recapta més de mig milió d'euros, eh?
, no vull dir la de Madrid, que la seua recaptació són quatre milions d'euros, o la de Barcelona, que són unes quantitats paregudes, però lo que sí que estem segur és que, si se fera d'esta manera, se…, els…, els ciutadans se beneficiarien, perquè, en definitiva, el bus turístic, els que paguen el bus turístic, pues, són els turistes.
Però ara, en estos moments, eh?
, el que…, la ciutadania no està obtenint els rèdits que podria obtindre.

I podríem passar per altres casos en els que nosaltres hem dit en els informes que s'han perdut diners, fins sis-cents mil euros, el cas de la grua, eh?
, però que no és delicte, no n'hi ha malversació, n'hi ha una gestió d'una manera d'entendre la gestió, i lo que senyalem i és la nostra faena…, és dir, n'hi ha altres maneres de gestionar, i estes altres maneres de gestionar són les que des de la nostra experiència, funcionaris de moltíssims anys en les administracions públiques, pues, venim a…, a traslladar a les administracions.
I he de dir…, és nomenat l'Ajuntament de València, i l'Ajuntament de València ens ha fet cas en moltíssimes coses, eh?
, la pròpia contractació menor, eh?
, va traure una instrucció que…, a partir dels nostres expedients, que l'agència està comunicant als ajuntaments eixa instrucció com la millor eina jurídica per a acabar amb esta lacra que és el fraccionament dels contractes públics.

És a dir, no crec que…, en estos moments, que se puga posar en dubte eixa imparcialitat en la que hem…, he intentat treballar des del principi.
Un consell com el de participació és un foro obert, les empreses que…, les associacions que demanen entrar, pues, s'examina si els estatuts són legals, eh?
, si estan, se'ls permet… Tinc que dir-li que el senyor Baltasar Garzón no ha vingut mai, eh?
, a estes reunions.
N'hi ha una fundació que es diu Baltasar Garzón que té una…, que té una persona que és representant i que no… Però estes associacions que vosté ha dit, culturals, bueno, pues, estan contrapesades també, perquè n'hi ha una Transparència Internacional, n'hi ha una Fundación Hay Derecho, que no crec que siga sospitosa de ninguna vel·leïtat en estos àmbits, n'hi ha una…, una World Compliance Association, eh?
, que són entitats d'un àmbit cívic i social, eh?
, que no crec que… Bueno, en quansevol cas, també li he de dir que no tenen absolutament ningun pes des d'un punt de vista de les decisions que se prenen en l'agència.
Escoltem, però després l'agència seguix el seu camí.

Intentaré després, si dona temps…

El senyor president:

Molt bé, gràcies, senyor Linares.
 Anem a les rèpliques.

Navarro… (Rialles) No, no, no ho sabia, eh?

La senyora Navarro Casillas:

Moltes gràcies.

La veritat és que no m'ha contestat a les qüestions que li he plantejat.
Bueno, respecte a lo dels candidats, en cap cas ningú crec que…, per lo que he escoltat, li ha preguntat preferències de candidat ni res d'això, sinó tampoc els valors o…, que…, que han…, han de tindre les persones que dirigisquen una…, una entitat com esta, no?
, per la seua…, la seua experiència i perquè no se tire arrere el…, el treball fet durant estos…, estos set anys, sobretot de la ficada en marxa que fou tan complexa i que…, i que recorde perfectament.

Per cert, que…, eh…, el senyor Garzón, el juez Garzón, en la sentència de la que s'ha fet referència, va ser anul·lada pel Comité de Drets Humans de l'ONU, que va concloure que Garzón havia sigut inhabilitat en un procés arbitrari i va demanar a Espanya la seua rectificació i la reparació (Algú diu: «Anul·lada») i que se borraren els seus antecedents penals, i això és gràcies al Pacte internacional de drets civils i polítics de Nacions Unides que Espanya té signat.
Aleshores, bueno, pues, (veus) és…, és un pacte que està signat, és un tractat internacional que va declarar això.
Me pareix…, me pareix una qüestió important, perquè van fer tot una anàlisi del procés i varen dir moltes…, moltes coses, eh…, revisant el que s'havia fet en…, en el cas de…, d'esta persona, a la que, per cert, no se l'ha rehabilitat mai.

I coses que són importants, perquè, a més, és que me fa gràcia que se faça referència al juez Garzón per part d'uns dels…, dels portaveus, quan és precisament una persona que va patir un expedient sancionador, precisament, per un treball que estava fent, no?
, i que pensava que era el correcte, com també ha dit Nacions Unides.
Aleshores, és un poquet lo que jo volia que comentara, no?
, què se pot fer per a millorar eixa possibilitat de…, de denúncies, i que…, que se sostén, a més, en la vigència de l'agència i que sense eixa agència no…, no existirien.
Què podem fer per a que la gent no patisca eixes represàlies que patix?
Com podem millorar?
Perquè això és tot un debat que tinguérem en el seu dia, i modificàrem la llei, i ho milloràrem.
Però, què més podem fer?
Perquè llegint l'informe es veu que queda treball per fer, i és tan important que la gent estiga absolutament protegida i segura quan dona un pas tan complex com és fer una denúncia contra l'administració per a la qual treballes.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyora Navarro.

Señor Díaz.

El senyor Díaz Fernández:

Gracias presidente.

Soy disciplinado, y como ha advertido el presidente, me voy a limitar a interpelar al compareciente y no a contestar a un portavoz que parece no conocer o negar las declaraciones de su portavoz en Corts, pero, bueno.

Me quería referir, antes se me ha quedado en el tintero el tema de la colaboración y cooperación de las administraciones y del cumplimiento de las recomendaciones por parte de estas.
La mayoría de las administraciones, como se desprende de su informe, cumplen las recomendaciones, y este es un dato que conviene destacar y celebrar porque siempre somos muchos más los que cumplimos que los que no, a pesar de que lo noticiable y lo que vende es, evidentemente, cuando no se hace.

Antes, usted en la comparecencia ha destacado la cooperación, ha puesto como ejemplo un ayuntamiento en un tema de licencias, de cierres y demás, pero no he oído o no ha identificado qué ayuntamiento era.
Entonces, preguntarle si puede decir cuál era.

Y lo que quería preguntarle, además, es cuál es su opinión en el menos común pero más grave de los supuestos, que es cuando una administración, o para ser más exactos, un responsable público, pues no es que no cumpla las recomendaciones, es que directamente parezca que inicie casi una cruzada contra la agencia.

Durante el 2022 se destacan en el informe los incumplimientos de dos ayuntamientos, los ayuntamientos de Benidorm y Torrevieja, que creo caen dentro de ese tercio, que ha hecho antes la estadística el compañero, cuyos alcaldes, Toni Pérez y Eduardo Dolón, no solo son alcaldes de dos poblaciones importantes, sino que ostentan responsabilidades públicas, otras responsabilidades públicas, como actualmente diputación, el presidente de la Diputación Provincial de Alicante, el señor Pérez, y, el señor Dolón, ahora diputado autonómico, y, en 2022, si no me equivoco, portavoz del grupo Popular en la Diputación de Alicante.

Me ha llamado la atención, en particular, antes lo ha referido rápidamente, el caso del Ayuntamiento de Benidorm, que al parecer no solamente incumple o ha incumplido reiteradamente las recomendaciones de la agencia, sino que además….
No sé sí es correcto y le pregunto cómo lo ha sentido usted desde la agencia, o los funcionarios, si se han sentido sometidos a una especie de vendetta, o de ajuste de cuentas, contra los funcionarios que únicamente han desempeñado su labor en aras a la transparencia y la lucha contra la corrupción.

Por lo tanto, quería preguntar sobre su opinión sobre esas actuaciones, en concreto en ese expediente, y si tiene alguna recomendación para combatir tan reprochables conductas.

Gracias.

El senyor president:

Gracias.

Gracias, señor Díaz.

El señor Alés.

El senyor Alés Estrella:

Gracias, presidente.

Gracias, director.

Vamos a ver, yo, con respecto a una autoridad nacional común, no hablaba necesariamente de que tengan que estar todos en Madrid, en una calle de Madrid, en un edificio de Madrid.
Se puede estar perfectamente a favor de que exista una ley habilitadora, de que exista una fuente de organización, y estar a favor del principio de subsidiariedad y del principio de eficacia de la descentralización administrativa, y se puede estar en contra de que existan diecisiete leyes distintas de creación de agencias antifraude.

En relación a las asociaciones que vicepresiden el observatorio este, o que vicepresiden el consejo de participación, nada que objetar con respecto al activismo político, a la variedad, etcétera.
Lo que pasa es que tan importante es la observancia de ese rigor, o de esa neutralidad, o de esa objetividad, como la apariencia de ese rigor, de esa imparcialidad, y de esa neutralidad.

Después, me gustaría tratar una serie de reflexiones muy interesantes que hacen a partir de la página 419 en materia de integridad pública, que habría pasado de la esfera de las recomendaciones al ámbito de la positivación, como aquella exigencia de observancia o protección frente a cualquier tipo de actuación contraria al interés general.

Comenzamos este año 2003 con la entrada en vigor de la Ley 14/2022, que, tras un título muy largo y complejo, escondía la reforma del delito de malversación en el Código penal.
Bien, ya lo sabemos todos, ¿no?
, tras lo vivido a lo largo del año 2023, sobre todo a partir de las elecciones generales de julio, la modificación del delito de malversación para beneficiar a unos delincuentes concretos era solo el principio de la herida por donde íbamos a empezar a sangrar, por donde iba a empezar a sangrar, concretamente, el estado de derecho español, era solo el principio de esta penosa claudicación ante el chantaje.

Pero, nos queremos detener en eso por estar estrechamente vinculado a la actividad de la agencia.
¿Cree el director de la agencia que la reforma aprobada y apoyada por el Partido Socialista, y determinados socios del mismo, supone un retroceso en la persecución de la corrupción?
¿Qué sentido tiene volver en 2023 a la regulación del año 1995 y perder con ello toda la experiencia doctrinal acumulada durante más de treinta años?

En la serie de recomendaciones y reflexiones, a partir de esa página 419, hablen ustedes de la positivación del enfoque de integridad institucional en sentido de toda actuación contraria, o que toda actuación contraria al interés general iría en contra de esa integridad pública e institucional.
Pregunta: ¿cree el director de la agencia que la modificación de la regulación del delito de malversación va en contra del interés general de España y de los españoles?
¿Cree que va en contra de la lucha contra la corrupción?

Y, finalmente, termino ya, ¿cree que el Partido Socialista está maniobrando en contra de la integridad pública y, por lo tanto, en contra del interés general de España y los españoles?

Gracias.

El senyor Pastor Llorens:

Gracias, de nuevo, presidente.

Yo no le voy a preguntar, de nuevo, señor Llinares, ¡hombre!
, sí que ha despejado alguna duda… No me hace gracia porque no tiene gracia ninguna, pero, todo eso de vendetta, intento de desprestigio, no sé cuántos…, en fin.
Yo me quedo, de verdad, señor Llinares, con sus palabras, o con el resumen de las mismas que es una sola palabra, que ha dicho normalidad.

Usted ha dicho que no ha considerado nunca que la agencia antifraude está en riesgo, ni antes ni ahora, han sido palabras suyas; ha dicho que una de las mejores pruebas o ejemplos de hechos fehacientes, no palabrería, sino hechos sobre la mesa, es la aprobación de los presupuestos para 2024, por cierto, con los votos en contra de aquellos señores, con los votos en contra del Partido Socialista, y eso, el presupuesto con los votos en contra de los dos partidos que conforman el actual gobierno, es lo que a usted le permite, en parte, visualizar un estado de normalidad, porque así lo ha dicho, porque hay un presupuesto aprobado que coincide con el presupuesto propuesto por la propia agencia antifraude, y eso es importante.

Y, ¡hombre!
, que a cada uno… nos gustaría un matiz o la coma más a la derecha o más a la izquierda, pues, sí, eso es normal, pero no en cuanto a la agencia antifraude, en cuanto a todo en la vida, siempre ha ocurrido.
Yo, por ejemplo, mire, se lo cuento en primera persona, yo, personalmente, y quien usted ha mencionado tantas veces, el señor Barrachina, hace más de un año, hace un año y… va para un mes y pico, aproximadamente, presentamos una denuncia en la agencia antifraude contra la exconsellera, exsíndica del Partido Socialista, y actual secretaria de estado de industria, la señora Rebeca Torró, y hoy, un año y un mes después, todavía no tengo la respuesta de la agencia antifraude.
Pero, no por ello, no por ello voy a armar ningún lío, ni voy a poner nada en desprestigio, ni voy a hacer nada de lo que otros dicen que se hace.

Por lo tanto, repito, a mí me gustaría la coma o el matiz más a la derecha o a la izquierda, me gustaría haber tenido el informe, pero no por eso, porque la señora Rebeca Torró todavía no haya acabado esa denuncia admitida a trámite, por cierto, la agencia…, y puesto en blanco sobre negro el resultado que se considere, pues no por eso voy a montar ningún circo.
Creo que eso es así.
Y yo creo que otros tampoco deberían de montar circos e inventar situaciones que, cuando menos, son estériles, sobre todo cuando se hacen en un escenario como este, en un lugar como este, que es la casa de todos los valencianos, que son las Cortes Valencianas.

Por lo tanto, yo, señor Llinares, me quedo con su palabra, con esa sensación de normalidad, con esa sensación de que nunca, ni antes ni ahora, la agencia está en peligro.
Deseamos el mejor de los exitosos a la misma, ¿por qué?
Porque, al final, todos los grupos políticos que nos sentamos en esta comisión y en el arco parlamentario, que al final somos los mismos, somos partidos que luchamos contra la corrupción, que no aprobamos ninguna forma de corrupción y que luchamos contra cualquier tipo de irregularidad política.

Y, por lo tanto, no podemos más que desear, con la fórmula que sea y del modo que sea, que el éxito en la gestión y en los resultados esté garantizado.

Muchas gracias, presidente.

El senyor director de l'Agència de Prevenció i Lluita contra el Frau i la Corrupció:

(Inoïble, parla sense micròfon) … les primeres preguntes, la senyora Isaura Navarro, el tema dels valors de la persona que ha de ser el titular de la direcció de l'Agència Valenciana Antifrau.

El codi ètic de l'agència està ahí, eixos valors estan ahí, i si calguera resumir-los en alguna cosa seria el d'independència, seria el de l'objectivitat, seria el de neutralitat política, seria el de rigor, el de professionalitat, és imprescindible eixa professionalitat per a poder cometre els anàlisis i la gestió de totes aquelles qüestions que entren, assertivitat…

Mirant el codi del qual ens hem dotat, tenim una relació perfecta de quins són els valors, que no sols valen per a nosaltres sinó per a qualsevol funcionari, perquè eixes obligacions hauríem de tindre-les i és el que intentem ensenyar a tots els funcionaris que deuen el seu lloc al mèrit, a la capacitat, al respecte al principi d'igualtat, perquè això és el que li done la garantia d'eixa independència, d'eixe rigor i d'eixa objectivitat.

En este sentit, passe a la qüestió de les persones que denuncien.
Les persones que denuncien… és necessari canviar la cultura; la cultura del chivato continua sent la dominant, però comença sent la dominant perquè comença en les escoles.
El bullying escolar està molt relacionat a un concepte que tots hem viscut quan érem xiquets, en el que el chivato era absolutament menyspreat per la comunitat, i açò s'ha anat transmetent.
Visquérem, també, una època d'una dictadura on el chivato també el que significava, ¿no?
Per tant, la cultura que el chivato és una persona mala continua estant ahí.

Una persona que veu corrupció té l'obligació de denunciar-ho perquè ens afecta a tots, perquè ho diu el professor Villacañas, és que «nos roban dinero y nos roban la dignidad», se burlen de nosaltres.
Per tant, és la cultura, és una qüestió cultural que, recentment, el degà de la Facultat de Dret me deia, ell diu: «Es que en nuestra facultad falta mucho para que se estudien…», qüestions com és la lluita contra la corrupció, i, entre elles, les normes i les lleis que configuren els marcs d'integritat.

L'Ajuntament va ser el de Xàbia, l'ajuntament detectat per part nostra i avisats que teníem una denúncia que deia que eixos establiments estaven en estes condicions, va ser…, i en l'Ajuntament es posà absolutament tota la documentació, tota la informació, i, quan se va emetre l'informe definitiu d'este cas, l'ajuntament va decretar el tancament.
Està judicialitzat amb una cosa molt curiosa; la mateixa resolució que afecta a set establiments, un jutjat de Dénia determina que quatre establiments han de continuar tancats fins que es regularitze, i, si no es regularitza, el que dicte la sentència del contenciós administratiu, i un altre jutjat, també del mateix partit judicial, decidix que tres sí que poden obrir.
Per tant, hi ha tres que estan oberts i quatre que estan tancats per decisions judicials respecte a la mateixa resolució i la mateixa realitat física, cosa també curiosa.

Com a funcionaris hem patit de tot, difamacions, de tot, i també vam patir una querella, una querella sense sentit que, bé, que el jutjat va fer el que havia de fer, arxivar-la, i, després, com s'insistia, doncs, va ser arxivada per l'Audiència Provincial d'Alacant.

Per tant, no deuria de passar però estem acostumats, és a dir, ho hem assumit, ho hem assumit, i forma part de la nostra feina.
I acabe.

El 25Â % de les denúncies passen a la fase d'investigació on per regla general, fins a un 98Â %, l'informe final és un informe correctiu, un informe que l'administració ha de rectificar.
El 75Â %, jo vaig ser el primer que em vaig sorprendre d'eixes quantitats, i el primer en insistir cap als funcionaris de l'àrea d'anàlisi i investigació, estem parlant de fa quatre, cinc anys, perquè esta constant es manté durant tots estos anys, de si no hi havia alguna cosa que…, per part nostra ens tiràrem al muscle moltes de les denúncies que hauríem de tramitar.
No, eixe 25Â %, després ho hem contrastat.
L'Olaf també treballa sobre eixe 25Â %.
Altres organismes també amb competències molt paregudes a les nostres, per la raó que siga, n'hi ha un 75Â % que poden ser, s'equivoquen de lloc, ens arriben moltes qüestions que són de consum, ens arriben moltes qüestions que són d'hisenda.
Eixe nom d'agència antifrau fa que alguns ciutadans consideren que un frau fiscal ha de vindre a l'agència.
Bé, ho deriven cap a les… L'anàlisi no significa l'arxiu, l'anàlisi significa en moltes ocasions derivar cap a la inspecció de treball.
Ens arriben moltes qüestions.
És a dir, no ens sorprenga perquè estem dins del que seria una estadística prou ajustada en els nostres serveis.

I ho lamente molt, perquè hi ha més qüestions que m'agradaria.
La visió esta mercantilista que vosté me diu.
Mire, jo açò ho vaig copiar en una reunió en la que coincidirem el director de l'agència anticorrupció de Quebec i de diversos estats d'Estats Units, agències anticorrupció que porten moltíssims anys.
A ells els obliga la llei, els obliga la llei que un quadret de la seua memòria anual diga què costa vosté i quines són les xifres que són recuperables o s'han recuperat.
I ahí vaig.
Anirem posant les que s'han recuperat i les que no s'han recuperat també, perquè sàpiga que ahí pot haver responsabilitats.
Però tornaria al mateix, la mala gestió no sempre és ni sinònim de malversació.
I sí, i dic que sí a tot, és un retrocés, hem anat cap arrere amb la modificació de la malversació, crec que van haver moltes dificultats en les futures sentències per a determinar si me lo gasté en mariscadas y si las mariscadas son bien común o no lo son.
Açò introduïx en el nostre procés penal, que és molt garantista, una sèrie de dubtes que crec que van a estar, van a beneficiar, van a beneficiar a les persones que en els fons públics no els respecten.

El senyor president:

Gràcies, director.
Gràcies, senyor Llinares.

Amb esta intervenció, bé, vull aprofitar, com el senyor Llinares se jubila, vull aprofitar la que serà, segurament, la seua última intervenció, i si no ho és doncs ho tornaré a fer, agraint-li eixe treball, cada un té un treball, i el treball de l'agència és un treball complicat, però és un treball d'ensenyar les coses on se xafa ratlla, que diríem.
Però una societat democràtica i bona necessita tots els poders, però també necessita tindre assumit que se xafa ratlla i no passa absolutament res, s'ha de corregir i que moltes vegades la gestió, pues s'ha de corregir la gestió.
Jo, que he tingut tracte, amb la que he hagut de tindre tracte de moltes maneres, agraïsc a tota l'Agència el paper que fa, i hem de continuar aixina.
Moltes vegades tot el que passa ho fem mosatros després, vull dir, els informes van d'ací cap allà i els tirem a la cara els informes.
La vostra feina és una altra, que és ficar-ho negre sobre blanc i ja està.

Moltíssimes gràcies, director.

I res, ens veiem en la pròxima comissió.
La Mesa ens reunim ara per a ficar la comissió de març.

Recorde a la comissió que n'hi ha 24 hores.
Per favor, membres de la comissió, recordeu que hi ha 24 hores per a propostes de resolució del compte de les universitats, i tres dies per al compte general, per a fer propostes de resolució.

(S'alça la reunió a les 14 hores i 18 minuts)