Pol%C3%ADtiques%20Igualtat%021302.03.15%20macro.html





Comissió de Polítiques d'Igualtat de Gènere i del Col·lectiu LGTBI realitzada el dia 15 de març de 2017.
Comença la reunió a les 10 hores i 44 minuts.
Presideix la diputada senyor Llum Quiñonero Hernández.
Reunió número 10.

La senyora presidenta:

Comença aquesta comissió.

Excusem la presència del vicepresident, Fernando Delgado, que està.
.
.
, per un assumpte personal no ha pogut vindre.

I passem primer a mirar el quòrum.
La secretària llegirà.
.
.

(La secretària passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Pasamos entonces a la aprobación del acta de la reunión anterior, si no hay ningún inconveniente.
Queda entonces aprobada el acta.

Projecte de llei integral del reconeixement del dret a la identitat i expressió de gènere a la Comunitat Valenciana (RE número 38.
043).
Debat i votació

La senyora presidenta:

Y pasamos directamente al debate del Proyecto de ley integral de reconeixement del dret a la identitat i expressió de gènere a la Comunitat Valenciana.

Vamos a plantear.
.
.
, primero, habrá una intervención de los grupos parlamentarios, de menor a mayor, según el acuerdo al que se ha llegado previamente, para la defensa de las enmiendas y fijación de posición.
Cada grupo tendrá ocho minutos.
Y después habrá para los grupos que desean un tiempo de réplica, de menor a mayor, de cuatro minutos.

Entonces, tiene la palabra el Grupo Popular.
(Veus) ¡Ay!
, disculpa, como empieza por p.
El Grupo Podemos-Podem, la diputada Cristina Cabedo.

La senyora Cabedo Laborda:

Gràcies.

Bon dia.

Ens trobem avui en el període per a esmenar una llei que ja ens ve profundament participada.
A aquest projecte de llei han estat partícips de la mateixa tots els grups parlamentaris que estem ací assentats, però també els col·lectius de LGTBI, que són els que més han treballat en aquest, com dic, projecte de llei.

Després, posteriorment, vam viure ací en les Corts Valencianes la participació ciutadana, i hem d'agrair novament als col·lectius LGTBI que inclús després del període de participació ciutadana han continuat treballant en altres col·lectius LGTBI, fent-nos arribar encara més propostes per a apuntalar una llei que, com diem, ja ve profundament participada, però que fins a l'últim dia està rebent millores.

Per part de les esmenes que Podemos presenta avui hem volgut seguir el mateix sentit o el mateix camí que estos col·lectius ens han fet arribar.
Em referisc que hem integrat moltes de les esmenes que ens han fet arribar, però també hem oferit a la resta dels grups parlamentaris.
.
.
Compromís, PSOE, Ciudadanos y Partit Popular quines eren les nostres esmenes perquè que ens sumàrem la majoria dels grups parlamentaris a les mateixes.

Finalment, aquestes esmenes, totes elles, les presentem conjuntament amb Compromís i el Partit Socialista.
A algunes d'elles s'han unit Ciudadanos i, malauradament, a ninguna s'ha unit el Partit Popular.

Passant ja a explicar algunes de les esmenes que presentem, m'agradaria començar per l'esmena número 9.
L'esmena número 9 recull que la llei diga que La Generalitat reconeix la llibertat, la dignitat i la igualtat de les persones trans.

Per a nosaltres, a l'igual que els col·lectius, era important que figurara la paraula Â«dignitatÂ».
Amb açò, el que fem és impregnar del que diu la Constitució espanyola que totes les persones tenen dignitat, i que del concepte de dignitat és a partir del qual naixen la resta de drets que donaran sentit que efectivament una persona es tractada com a persona.
I, per tant, també ens pareixia important que apareguera la paraula Â«dignitatÂ».

Una altra esmena que destacaria és l'esmena número 11, on s'entra a definir el procés de transició.
I s'entra a definir el procés de transició com el procés personal i únic d'autoafirmació de la pròpia identitat que perseguix l'adaptació progressiva a la identitat de gènere sentida.
I correspon a cada persona decidir en quin moment inicia aquest procés.

Aquesta definició de procés de transició apuntala el dret a l'autodeterminació en el moment en què indica que el procés de transició és personal i únic.
Per tant, en altres paraules, és la pròpia persona qui ha de dir com ha de ser el seu procés de transició i ha de ser ella òbviament qui ha de decidir el seu destí, el del seu cos i, al cap i a la fi, el de la seua identitat, expressió i vida.

Una altra esmena que nosaltres emfatitzaríem seria l'esmena.
.
.
número.
.
.
Perdó, les esmenes número 21 i 25, on integrem o parlem que s'asseguraran els protocols ginecològics específics i l'implant de pròtesi mamàries.
Creiem que a través d'aquestes esmenes aprofundim en integrar la perspectiva de gènere en la llei i tindre en compte aquestes dos qüestions per a les persones que fagen el trànsit d'home a dona.

També volem esmentar l'esmena que parla sobre que les associacions estaran sempre presents quan La Generalitat haja de planificar les seues polítiques públiques.

Una altra esmena també interesant és l'esmena número 23, on indiquem que el desabastiment farmacològic no siga mai una excusa, i implementem l'obligació i la responsabilitat de la conselleria de sanitat per a garantir sempre l'accés a aquests medicaments i que no passe el que està passant estos dies.

També en aquest sentit ampliem la cartera gels serveis per part de l'esmena 28.

I, per últim, matisaríem o ficaríem en èmfasi les esmenes 40 i 43, perquè la llei recull una proposta que va ser de Podemos, i era que en els centres docents existira la figura del coordinador o coordinadora d'igualtat, però a través de les esmenes dels col·lectius LGTBI es fa èmfasi que aquest coordinador no siga qualsevol persona, sinó que siga una persona formada, que també era la proposta que nosaltres vam presentar en el seu dia.
Perquè si no, després passa el que passa, que qualsevol persona creu que pot parlar d'identitat i d'expressió de gènere.

Per tant, creiem molt idoni assegurar que en les universitats s'asseguren les formacions perquè eixos futurs coordinadors i coordinadores d'igualtat siguen persones expertes, també creiem idoni que en les pròpies universitats es creen unitats perquè les persones trans de les universitats tinguen un òrgan format també per persones expertes que els ajuden en totes les qüestions de discriminació i d'identitat i d'expressió de gènere.

I l'esmena 53 és una esmena on els col·lectius LGTBI ens van parlar sobre la necessitat.
.
.
-vaig a buscar-la per a dir-ho exactament com.
.
.
- és una esmena on els col·lectius ens van explicar la necessitat que La Generalitat -un momentet- poguera actuar com a interessada en les causes penals on una persona trans estiguera patint un delicte d'odi.
I nosaltres no només vam voler implementar que La Generalitat poguera ser interessada en aquestes causes penals, sinó que ho vam canviar i van ficar que La Generalitat, en tot cas, actuarà, és a dir, que serà una obligació per part de La Generalitat.

A dia d'avui açò és totalment factible, quan en la llei de violència contra les dones del 2012 de la Comunitat Valenciana ja se faculta a La Generalitat que actue en els casos de dones supervivents de violència masclista i entenem que també és totalment factible per als col·lectius trans.

Simplement ficar en èmfasi aquestes esmenes i agrair els col·lectius LGTBI la seua ajuda per a confeccionar-les.

Gràcies.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyoria.

Té la paraula la diputada Carmen.
.
.
(algú diu: Â«SánchezÂ») Sánchez, de Ciudadanos.

La senyora Sánchez Zamora:

Muchas gracias.

Intentaré ser lo más breve posible, más que nada para economizar los tiempos parlamentarios y tratar de ir al grano, al tema que nos compete hoy, porque, al fin y al cabo, acerca del borrador de esta ley es mucho ya lo que hemos hablado, y lo importante realmente en el día de hoy es.
.
.
las enmiendas que hemos presentado entre todos y debatirlas.

Creemos que esta ley debe ser lo más abierta, transversal y participativa posible, siempre garantizando al máximo el nivel a la hora de conseguir derechos inherentes a la persona trans, para poder desarrollar libremente su identidad y expresión de género.
Porque para construir una sociedad libre e igualitaria solo es posible si entre todos sumamos, sumamos en conciencia social, respeto y derechos; derechos legislativos, jurídicos, laborales, educativos y sanitarios.

En base a esta premisa, el grupo parlamentario ha presentado la enmienda número 34, donde queremos garantizar y asegurar que haya una unidad de referencia para la igualdad de género en cada provincia, para asegurar un servicio de proximidad y de calidad.

Entendemos que, quizá, por el volumen de trabajo, puede que las intervenciones quirúrgicas específicas puedan realizarse únicamente en una de esas tres unidades de referencia, pero el resto de las especialidades que se aseguran en la cartera de servicios para el proceso de transición se puedan hacer en cada provincia.
Ya no solamente facilitará y agilizará los tiempos de espera de las consultas, sino que además facilitará los traslados al centro, resultando mucho más cómodo y manejable.

Y, por otro lado, nuestra enmienda número 19, sobre la creación del consell consultiu transexual de la Comunitat Valenciana.
Y es que volvemos a ver la creación de un nuevo consejo, oficina, agencia más.
.
.
Aunque en esta ocasión sea de carácter consultivo, seguimos viendo cómo el aparato administrativo sigue creciendo y creciendo, y la mayoría de las veces ni es efectivo ni es operativo.
Muchas veces estos entes de nueva creación se generan, pero o no se reúnen con toda la periodicidad que deberían o simplemente no son todo lo eficaces que deberían ser.
En la mayoría de las ocasiones, además, tienen un coste para las arcas del gobierno de la Comunidad Valenciana, y precisamente todos sabemos que no estamos para lanzar cohetes.

En cualquier caso, en esta ocasión no encontramos además ninguna información relativa a quienes van a formar el consejo consultivo trans de la Comunitat Valenciana, cuántas personas lo compondrán, la duración de estos puestos, los criterios de selección, etcétera.

Debemos añadir que ya que se está empezando a trabajar sobre una ley sobre la LGTBofobia.
En todo caso debería haber un consejo consultivo de todo el colectivo.
Las tareas encomendadas a tal organismo creemos que podrían ser asumidas perfectamente por la secretaría autonómica de igualdad, sin perjuicio de los intereses del colectivo trans.

Por otra parte, aclarar que no nos hemos sumado únicamente a dos de las enmiendas conjuntas que se han presentado.
Y lo hemos creído así, más que nada porque todas, la inmensa mayoría, estamos hablando solamente de dos, que no iban por los derroteros por los que nosotros estamos.
.
.
trabajando en este proyecto de ley.
En el resto estábamos todas mucho más.
.
.
más que de acuerdo, sino.
.
.
es que estábamos a punto de presentar una enmienda al respecto.

Pero quiero puntualizar que, en primer lugar y por pura lógica, no nos hemos adherido a la enmienda que tenía que ver con el consejo consultivo, porque ya si queremos.
.
.
, estamos pidiendo la supresión, por lógica no nos hemos adherido a esta enmienda.

Y, en segundo lugar, a la enmienda que solicita una tercera casilla de género en los formularios curriculares a la hora de solicitar un empleo.
No creemos que esta fórmula vaya a garantizar una mayor igualdad de derechos y vaya a luchar para erradicar la discriminación laboral.

En primer lugar, porque la sociedad desgraciadamente no está preparada para marcar libremente la casilla de no especificar su género, y únicamente marcaría más esa desigualdad y discriminación laboral que padecemos en el día de hoy, en el día a día.
Creemos que esta situación solamente lo agravaría.

En segundo lugar, porque si se trata de realizar estadísticas sobre la empleabilidad del colectivo, estamos seguros de que habrá otros métodos mucho más efectivos que no sean potencialmente discriminatorios y que no creemos que consigan esa igualdad real.

Y, por último, creemos que en pro de todas aquellas personas que no se sienten identificadas con el sistema binario, sería mucho mejor simplemente eliminar directamente la casilla de género, porque realmente hoy en día no aporta.

No obstante, creemos que la mejor arma para acceder de manera igualitaria a un empleo es el currículum anónimo o ciego, donde no aparece ningún dato identificativo de la persona que desea acceder a ese puesto de trabajo.
Los únicos datos de los que dispondría la empresa serían sus méritos y logros laborales.

Este concepto no es algo novedoso, ya que se lleva empleando en países como Francia, Finlandia o Reino Unido.
Y muy recientemente en nuestro país, donde en este brevísimo periodo hemos pasado de que las mujeres hayan sido contratadas de un 12% a un 36%, con lo cual si en el caso de las mujeres se ha percibido este beneficioso ascenso, imaginemos ya no solo lo que podría aportar al colectivo trans, sino además al resto de colectivos sociales que encuentran las mismas dificultades para encontrar trabajo: parados de larga duración, personas de más de 45 años, colectivos de distintas etnias.
.
.
En fin, un pequeño paso para una igualdad un poquito más real.

Creemos que tanto la eliminación de la casilla de género como el currículum anónimo serían mucho más beneficiosos a la hora de buscar una igualdad real.

Y nada, simplemente, por supuesto, agradecer a todas las asociaciones que nos han acogido siempre con los brazos abiertos para trabajar mano a mano juntos y realmente que esta ley sea de todos, un poquito de todos, y por supuesto a los compañeros de los distintos grupos parlamentarios por facilitar siempre la labor.

Muchísimas gracias.

La senyora presidenta:

Muchas gracias, diputada.

Tiene la palabra Fran Ferri, del Grupo Compromís.

El senyor Ferri Fayos:

Sí.
Moltes gràcies, senyora presidenta.

Abans de res m'agradaria saludar a tota la gent del moviment LGTBI que ens acompanya hui ací.
Moltes gràcies per la vostra tasca, és un plaer compartir esta.
.
.
, és molt emotiu poder compartir esta comissió, esta sessió de la comissió on parlem de la llei trans amb vosaltres, que heu fet tant per esta llei i que heu treballat tant en ella.

Són en estes ocasions en les que realment cobra sentit el nostre paper com a parlamentaris, representants de tot el poble valencià, sense excloure a ningú.

Durant massa anys les institucions valencianes han actuat com si les persones trans no existiren.
Miraven cap a un altre costat mentre l'administració tractava estes persones com a malaltes que havien de superar un examen mèdic per tal de poder accedir als seus drets.

Miraven cap a un altre costat, mentre la societat era percebuda més com un problema que com un aliat en el procés de transició.

Miraven cap a un altre costat, mentre molts xiquets i xiquetes patien bullying i veien a l'escola com un veritable infern que no respectava la seua identitat.

Miraven cap a un altre costat mentre les persones trans patien discriminació directament, l'exclusió en l'àmbit laboral.

Miraven cap a un altre costat mentre els i les menors quedaven totalment desprotegides.

I, finalment, miraven cap a un altre costat també mentre quatre de cada deu persones transsexuals intentaven llevar-se la vida.

I per això este projecte de llei no va arribar l'any 2000, no va arribar l'any 2007, no va arribar l'any 2014, ha arribat en el 2017, perquè ara hi ha un nou govern, un govern del botànic, que entre les seues prioritats està la d'aconseguir la felicitat de tots els dies, també la de les persones trans.

La Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives i el conjunt del govern no han mirat cap a un altre costat, han mirat de front als problemes del dia a dia que afronta una persona trans i han volgut posar-li solució o, almenys, treballar per a posar-li solució.

En eixe sentit, amb esta llei l'administració valenciana passarà de ser un problema per a les persones trans a esdevindre una aliada en la lluita per la igualtat i la superació dels obstacles.

Un gran obstacle era i és haver de passar un filtre mèdic per a poder ser reconegut o reconeguda en la seua pròpia identitat.
Amb esta llei ja no serà necessari eixe tràmit, perquè este projecte aposta per deixar de tractar a la identitat trans com una malaltia.

En este punt.
.
, este és el punt central de la llei, i és, diguem, el fonament de la llei: deixar de tractar la diversitat com una malaltia.
I si estem d'acord en això estarem d'acord en la resta de la llei, en la resta del text.

Si a les persones cis, és a dir, a les persones que no són trans, no ens fa falta passar un filtre mèdic o psicològic per a poder sentir-nos com ens sentim, ¿per què exigir-li-ho també a les persones trans?
¿On queda la llibertat individual?
I eixe reconeixement al dret a la identitat i expressió de gènere sentida és mirar de front als obstacles que han hagut de suportar les persones trans.

Un altre dels obstacles ha sigut el cost econòmic davant totes les despeses que pot comportar un procés de transició.
I ahí també s'implica la llei, garantint per llei un catàleg de prestacions que ha d'oferir la sanitat pública.
Parlem de suport psicològic, teràpia hormonal, cirurgies requerides per a la modificació corporal.
I més coses, com la congelació d'òvuls i esperma o tractaments integrals d'acompanyament hormonal i psicològic per a joves.
Prestacions que són reconegudes com a drets.

Esta llei també s'implica de forma proactiva en convertir les escoles en espais lliures de transfòbia, en espais adaptats a la diversitat que existix a la nostra societat, perquè açò també és important.
Són les institucions les que han d'adaptar-se a la diversitat de la societat i no la societat ha d'adaptar-se a la uniformitat de l'administració.

I ¿això en què es traduïx a nivell pràctic?
Bé, l'escola ha de respectar la indumentària triada pel xiquet o xiqueta trans.
L'escola ha de respectar el nom del xiquet o la xiqueta trans, l'escola ha de respectar la lliure elecció d'espais dels xiquets o de les xiquetes trans i l'escola ha de comptar amb professionals formats en la diversitat per a poder entendre i ajudar els seus alumnes.

Quan parlem de lluitar contra l'assetjament escolar el primer pas és que el propi centre accepte i entenga amb total naturalitat la diversitat.
O dit d'una altra manera, si l'escola no accepta la diversitat d'identitat i expressió de gènere, ¿com podem esperar que l'accepten els seus alumnes?

I açò, senyories, ha d'aplicar-se a totes les escoles.
Hem vist esmenes del Grup Popular que volen que tot açò estiga supeditat a l'ideari de centre, i això no té sentit.
¿Veritat que no ens val un ideari de centre que diga que les persones blanques són més vàlides que les persones negres?
O ¿que les dones són menys vàlides que els hòmens?
Doncs de la mateixa manera l'ideari d'un centre no pot ser excusa mai per a no acceptar la diversitat, per a no fer la vida més fàcil als xiquets i les xiquetes, siguen com siguen, se senten com se senten.

I evidentment, la llei contempla mesures en molts altres àmbits, com el laboral, on el col·lectiu trans ha tingut molts problemes de forma històrica, o en l'àmbit de la comunicació, o en el de la tercera edat o en el de la joventut.

Però està llei va més enllà de tractar àmbits sectorials o temàtics, també busca impulsar la participació del moviment trans en l'elaboració, disseny i aplicació de polítiques, és a dir, va més enllà del què i també planteja el com.

Per això la creació del consell trans.
I este consell és coherent amb el propi procediment de la llei.
Un consell que, perquè el Grup Ciudadanos estiga tranquil, pot ser com el Consell de la Dona, on la gent no cobra, no costa res, és un consell on es reunixen el govern, diferents institucions i diferents associacions de dones representades pels seus representants, on es determinen les polítiques, on es fan plans d'igualtat, on es fan determinades qüestions i que no costen res a l'administració, que ja van directament inclosos dins de les partides referides a la igualtat de les dones.

Una llei que s'ha elaborat des de la participació del moviment LGTB, d'experts, dels grups parlamentaris.
De la mateixa manera que els grups del botànic hem volgut plantejar les nostres esmenes, també moltes d'elles conjuntament amb el Grup Parlamentari Ciudadanos, per a millorar la llei de forma participada en les entitats i moviments trans.
Totes estes esmenes no vaig a redactar-les, perquè ho ha fet molt bé la companya Cristina Cabedo.

I així que plantegem modificar la terminologia utilitzada en tot el text perquè tot el món se senta representat i representada, ampliant la cartera de prestacions sanitàries o inclús s'impulsa la creació d'un parc d'habitatges tutelats per a persones trans que s'han quedat sense llar o per la seua identitat o espècie de gènere.

En el tema del currículum ciego em sembla una proposta interessant.
Jo crec que hauríem de parlar-la abans d'acabar esta comissió per a poder incloure-ho si fóra possible.
L'únic dubte que tenim nosaltres ahí és la qüestió de les estadístiques de gènere.

Si eixe currículum ciego permet després mantindre la qüestió de les estadístiques de gènere, nosaltres estem d'acord i estem d'acord en poder elaborar una esmena transaccional perquè açò siga inclós.
Perquè si passem de la comissió i aprovem la nostra esmena tal qual està, després en el ple ja no ho podrem canviar.
Per tant, ho haurem de fer ara en la comissió.

Com veuen, són esmenes per a millorar la llei en aquells detalls que era millorable.
Perquè, tal i com es va apuntar per la major part dels experts i expertes en la fase de compareixences ciutadanes, ens trobem amb un text.
.
.
, amb un projecte de llei molt bo.

La conselleria d'igualtat, el moviment trans i les persones expertes que han participat han fet una gran feina.
Per això ens entristeix que el Partit Popular haja presentat les esmenes que ha presentat, parlant inclús de finançar amb diners públics teràpies o suport psicològic en el procés -i cite textualment- Â«d'adhesió al gènere biològicÂ».
¿Ens haurien també de pagar eixes teràpies a les persones cis per a adherir-nos al nostre gènere?
Jo crec que no, però bé.
.
.

Senyories del Partit Popular, si després d'estar en el grup de treball de la conselleria, si després d'escoltar els testimonis de la compareixences ciutadanes, si després de tot el procés de la llei continuen pensant que el gènere és biològic és que no han entés res.
Si continuen pensant que han de ser les persones trans les que s'adapten als motlles de la societat, és que no han entés quin és el nostre paper com a parlamentaris.

Jo espere que recapaciten al llarg del debat de hui i que no se convertisquen en el braç polític de la transfòbia.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyoria.

Té la paraula Rosa de Falastín Mustafá, del Grup Socialista.

La senyora Mustafá Ávila:

Gràcies, senyora presidenta.

A vore.
En primer lloc, no em centraré en les nostres esmenes, en les que hem assumit, perquè ja està explicat per la companya de Podem.

Dir que hem assumit les esmenes presentades per associacions i col·lectius que treballen en pro al reconeixement de la identitat de gènere i la diversitat, perquè milloren una bona llei.

Vull agrair-los de nou la feina i la bona disposició a l'hora d'explicar, de fer pedagogia i de consensuar tot allò que era possible.

Respecte a les esmenes de Ciudadanos, assumisc les paraules del síndic de Compromís respecte al consell trans i també a tindre desagregades les dades per raó de sexe, perquè si fem conforme ho ha dit vosté, açò suposaria que desaparegueren les discriminacions per raó de gènere, perquè no tindríem dades.
¿Val?

Respecte a les esmenes del PP, miren, són inassumibles.
Comencen per llevar la paraula de tota la llei trans davant de menors i neguen així la realitat de les persones més joves, de les persones trans.

Veig que volen llevar també l'expressió Â«derecho de autodeterminaciónÂ».
Jo no sé si és que no saben què vol dir, que es referix a la capacitat per a organitzar la teua vida i crear un futur que desitges o és que els recorda a dimonis no sé de què, independentistes o alguna cosa d'estes i s'han marejat un poc.
Jo estic convençuda que fa referència a prendre decisions respecte a la qualitat de vida pròpia sense interferències.

Respecte a l'esmena que vol modificar l'article 5.
1.
Tornen a patologitzar, fan passar als menors per una prova per a demostrar qui són.
Em sembla terrible.

Les esmenes a l'article 14, que fa referència a la teràpia farmacològica i al procés de transició, parla cap al gènere sentit o adhesió al gènere biològic.
Jo això no ho entenc molt bé.
Vull dir, ¿les persones cis també necessiten acompanyament?
¿També necessiten teràpia hormonal?
O el que és pitjor, ¿açò és obrir una porta per a clavar les teràpies aversives?
No em queda clar.

L'esmena que fa referència a l'article 15.
2.
Miren, no protegixen la llibertat del menor.
Volen que desaparega l'autorització judicial.

En el punt 15.
3, reduïxen el problema de no acceptació per part de les famílies, que açò passa moltes vegades, a l'àmbit dels serveis socials.

Respecte a l'article 21.
1, obliguen a la persona que ja estiga registrada, provocant situacions de discriminació.

Respecte a l'article 23, que este també és boníssim ¿eh?
Â«Respetando el ideario del centro y de los profesionales de la educaciónÂ».
¿De què estem parlant?
¿D'objecció de consciència altra vegada, conforme van fer en la llei d'interrupció voluntària de l'embaràs?
¿Que siga el centre educatiu.
.
.
?
¿Ja comencen a gastar la suposada llibertat per a autoritzar este tipus de coses?
No, la llei és igual per a tots i per a totes.

Respecte al 23.
4.
Â«Formación del profesorado cursos de formación impartidos por profesionales, organizaciones.
.
.
Â» Canvien que siguen les organitzacions que es dediquen a treballar per la diversitat i pel reconeixement al dret de la identitat de gènere per personal sanitari.
És com si considerarem altra vegada que és una malaltia ser una persona trans, perquè no entenc per què no poden fer les associacions que treballen dia a dia i fa molts anys per això i haja de ser personal sanitari.

El 34.
2, altra vegada l'objecció de consciencia.

Després, acceptem les esmenes de la federació catòlica i canvien fins el títol de la llei, canvien el nom per a llevar el reconeixement del dret a la identitat.
És que ho porten molt malament això, ¿eh?
Suprimixen tota la part que fa referència que és una qüestió de drets humans.
És que açò el que fa és esborrar pràcticament l'exposició de motius d'aquesta llei.

En l'article 9.
3, tornen a fer passar a les persones per una prova mèdica o psicològica.
Maten l'esperit d'aquesta llei.

En el 23.
3.
Es carreguen les accions per a fomentar el respecte a la identitat de gènere.
Miren, és que no podem fer una altra cosa que votar en contra d'unes esmenes que retrotrauen al passat, que esborren la finalitat d'aquesta llei, que no és una altra que reconéixer drets a persones que han estat històricament discriminades.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyoria.

Té paraula Maria Bernal, pel Grup Socialista.
.
.
(Veus) Por el Grupo Popular.
Disculpad.
Disculpeme, no tengo buen día.

La senyora Bernal Talavera:

No pasa nada.

Gracias, presidenta.

En primer lugar, quiero dar la bienvenida a los colectivos que están aquí, en esta comisión, y también a todos los colectivos que han participado en la ley, tanto en la participación ciudadana como en las enmiendas de participación ciudadana.

Al Grupo Popular, como ya les dijimos en la toma en consideración de esta ley, no nos gusta como ustedes la han planteado.
Y no nos gusta, no porque lo diga el Grupo Parlamentario Popular, sino es que lo dicen los informes que lleva la ley, las observaciones del Consell Jurídic Consultiu, que son esenciales, y las observaciones que también les hace la abogacía y que les dicen que tienen que matizar esos puntos de la ley que, bueno, pues que jurídicamente no son correctos.

Las enmiendas del Partido Popular van en este sentido, van en el sentido de matizar y mejorar la ley, como dicen las observaciones del Consell Jurídic Consultiu y de la abogacía, y son enmiendas en materia de educación, de la administración y en materia sanitaria.

También hemos realizado una enmienda transaccional con Compromís.
Es una enmienda técnica, realmente tampoco la transaccional y la modificación es técnica.
Y, bueno, es una enmienda de las que trajeron aquí los colectivos e hicimos nuestra el Grupo Popular.

Como también les dijimos en el debate de la toma en consideración, y como ya les he dicho, ustedes se saltan la abogacía y se saltan el Consell Jurídic Consultiu y se saltan los dos informes que son preceptivos.
Es decir, estamos haciendo una ley política, pero no estamos haciendo una ley real que realmente reconozca los derechos.

Y estos informes les dicen que van a tener problemas en la administración y que la ley puede incurrir en inconstitucionalidad.
Y es por eso que nuestras enmiendas van a mejorar en este sentido.

El grupo parlamentario no quiere una ley que no cumpla con el ordenamiento jurídico, sino queremos una ley que… No queremos una ley que cree frustración, sino queremos una ley que verdaderamente pueda seguir adelante.
Todas nuestras enmiendas tienen este fin.

Y el Grupo Parlamentario Popular, además de sus propias enmiendas, como ya han comentado los demás grupos, hace suyas enmiendas de participación ciudadana.
Enmiendas que asociaciones han presentado a esta ley y que consideramos que son importantes traerlas a este debate y tenerlas en consideración.

Todas las enmiendas del Grupo Parlamentario Popular tienen un fin: mejorar la ley y, principalmente, los problemas jurídicos que tiene esta.
Enmiendas que están dirigidas a mejorar el texto, que se trae a esta cámara el Consell un texto, como ya les he dicho, que no mejora y que se va a quedar en la política, pero que no se podrá llevar a cabo.

Enmiendas que recogen las observaciones del consell jurídic y la abogacía para cumplir el ordenamiento jurídico, así como enmiendas cuyo objeto es proteger a los menores.
Enmiendas en materia de educación, como la 32, la 22, la 23 y la 21; enmiendas en materia de menores, como la 13, la 12, la 14, la 15 y la 19; enmiendas en materia de la administración, como la 17 y enmiendas en materia de sanidad, como la 24, la 25, la 31 y la 33.

Como ya les dijimos en el debate, y les volveré a repetir, deben escuchar a toda la sociedad.
Y, por lo tanto, parte de nuestras enmiendas también recogen cosas que nos ha dicho la sociedad.

El Grupo Popular tiene claro que no puede apoyar una ley que no soluciona los problemas reales de los menores y de las personas trans.
Una ley que solo crea eslóganes, pero no realidades.
Una ley que no está contando con todos los sectores implicados en la sociedad.

Una ley que no tiene presupuesto, porque un compañero mío decía: Â«En esta ley se incluyen nuevas prestacionesÂ», pero la mayoría de prestaciones sanitarias que se incluyen en esta ley ya estaban incluidas con el anterior Consell.
De hecho, las nuevas que se plantean en la ley no tienen suficiente presupuesto.

Una memoria económica que solo dispone de presupuesto para tres operaciones, pero que no contempla toda la documentación administrativa gratuita que se va a tener en cuenta para las personas trans, ni contempla otro tipo de servicios sanitarios que sí que están ley, pero que no tienen presupuesto.

Si ustedes no aprueban las enmiendas, que ya me han dicho que no las van a aprobar… Y, por lo tanto, les diré que si ustedes no tienen en consideración las enmiendas del Partido Popular, como ya les dicen los diferentes informes que lleva consigo la ley, es muy probable que esta ley se quede en papel mojado, porque nacerá con problemas jurídicos.
Problemas jurídicos que son claves para la ejecución de la ley.
Es que les llegan a decir que sobrepasan las competencias de la comunidad autónoma.

Nuestras enmiendas también recogen el término de que la ley se salta a los padres, enmiendas del Grupo Popular también van en este sentido y no quiere que esto se produzca.

También les contestaré a mis compañeros, porque han estado.
.
.
.
analizando las enmiendas, porque el turno era para los dos cosas.
Por lo tanto, en el tema del ideario del centro, en ningún momento se permite la discriminación.
Y esto se recoge en la Constitución.
Y, por lo tanto, quería aclarar esto.

También ustedes creo que no han entendido nuestras enmiendas totalmente.
Nosotros en ningún momento hemos hecho enmiendas en términos de terapias de aversión.
A pesar de que el Consell Jurídic Consultiu sí que apunta una observación esencial, no hemos hecho enmiendas.

Lo único que recogemos en esa enmienda, que ustedes creo que no…, que creo que no se ha entendido, es que si una persona empieza el proceso de hormonación y libremente quiere pararlo en mitad, que tenga también su tratamiento para…, bueno, para sentirse lo mejor posible y volver donde, libremente, ha decidido parar el tratamiento.
Es decir, en ningún momento son terapias de aversión.
Quiero que quede claro porque ustedes ya lo han repetido en varias ocasiones, y no creo que porque más se repita más verdad se va a hacer.
Pero, bueno…

Nosotros también metemos los servicios sociales porque creemos que son esenciales.
Los servicios sociales en todos los procesos que conllevan a un menor, deben de estar y hay que contar con ellos.
Y no quitamos lo que ustedes dicen de la fiscalía.
También está, previo informe de los servicios sociales.

Unidades de referencia, sí.
Pensamos que debe ser personal de las unidades de referencia, personal sanitario.
Por eso ponemos esa palabra.
Ustedes pueden también plantear una transaccional.
Planteamos que las unidades de referencia van a estar…, van a tener un equipo multidisciplinar.
Y es por ello que pensamos que las mejores personas que pueden y que van a conocer la realidad del día a día va a ser el personal sanitario que pertenece a la administración.

Miren, el grupo parlamentario -y ya se lo he dicho muchas veces-…, que una ley en la que las personas trans tengan todas las garantías, que se pueda llevar adelante.
Queremos una ley en la que los menores estén amparados en todos los ámbitos.
Y claro que nos preocupa que puedan sufrir discriminación, que puedan…, y apoyamos a las familias y el libre desarrollo de su personalidad.
Y apoyamos realmente al colectivo.

Pero esta ley nace sin presupuesto, nace con problemas jurídicos y nace…, además, problemas jurídicos esenciales.
Entonces, por lo tanto… Aun así, el Grupo Popular sigue queriendo consensuar y llegar a acuerdos, y hasta la celebración del debate de la ley.
Y es por ello que…, bueno, que sepan que estamos abiertos para el debate.
Vamos a seguir teniendo esa mano tendida para llegar a acuerdos.

Y sin más, muchas gracias.

La senyora presidenta:

Muchas gracias, señora Bernal.

Bueno, llega el momento de las réplicas.
¿Todos los grupos quieren intervenir?
(Veus) De acuerdo.
Entonces, tiene la palabra la diputada Cristina Cabedo por el Grupo Podemos-Podem.

La senyora Cabedo Laborda:

Gràcies, senyora presidenta.

La senyora presidenta:

Un tiempo máximo de cuatro minutos.

La senyora Cabedo Laborda:

Sí.
Només quatre minuts per a fer-li algunes puntualitzacions al Partit Popular.

Perquè ha indicat que aquesta llei naix sense pressupost.
Tanmateix, ací tenim una esmena de tots els grups parlamentaris que hem tingut la capacitat d'assentar-nos a negociar, que indica que les mesures contemplades en aquesta llei seran pressupostats en els corresponents programes i capítols amb càrrec als pressupostos de la Generalitat valenciana.
És a dir, que tots els grups parlamentaris hem tingut la capacitat de bloquejar per llei que, efectivament, La Generalitat ho pressupostarà tot.

Per tant, eixa capacitat de debatre que diu el Grup Popular que cal que tinguem tots, seria idoni que després de debatre alguna cosa, ho incorporaren en el seu discurs i que no el llegiren tal i com vénen fent…, tal i com el tenen escrit des dels seus despatxos, perquè si no, el debat no té sentit.

Després també el Partit Popular ha dit que aquesta llei és una llei política.
Una llei política és fer creure que en els centres docents no se poden aplicar qüestions de… d'assegurar la identitat i l'expressió de gènere per respectar l'ideari del centre.

Vostés volen fer creure que açò és una qüestió d'ideari, d'ideologia.
I volen fer creure perquè quan en el moment en què se creu que una qüestió és d'ideologia es pot llevar o se pot mantindre, perquè la ideologia és una o és l'altra.
Açò és una qüestió de drets humans, no és qüestió d'ideari, no és una qüestió d'ideologia.

I, per tant, fer creure que és una qüestió d'ideologia, sí que és fer creure que aquesta llei, si se fera de la forma que vostés volen fer-la, fos una llei política.
En cap cas és una llei política, és una qüestió de drets humans.
Per això, en cap moment parlem d'ideari en els centres.

També vostés han comentat que les seues esmenes milloren la llei i eviten la frustració.
Mire, eviten la frustració.
Vostés en cada una de les paraules de la llei on se menciona Â«menors transÂ», han eliminat la paraula trans.
No volguera que en cap moment apareguera Â«menors transÂ» en la llei.
Això sí que genera frustració.
Vostés creuen que eliminar la paraula trans al costat de la paraula menor eliminen la realitat que hi han menors trans.
Això sí que és fer una llei… o seria fer una llei totalment irresponsable, ineficaç, dolorosa i que produïra frustració.

¿Vostés no van sentir a la senyora Ana Navarro dient que la seua filla de tres anys, Maria, des de que tenia els tres anys sabia perfectament que volia ser una xiqueta?
Segons les seues esmenes, la xiqueta Maria, de tres anys, sí que seria una xiqueta totalment frustrada.
¿Per què una xiqueta cis en tres anys no pot ser… pot ser feliç i una xiqueta trans en tres anys no pot ser feliç?

Per tant, això sí que seria fer una llei de frustració.

I per últim, vostés han dit que…, bé, no només continuen insistint en les proves psicològiques i mèdiques, no només inclús lleven el dret a l'autodeterminació del propi títol, com mot bé ha explicat la ponent del Partit Socialista, sinó que després han acabat emfatitzant que les forma…, que vostés asseguren que les formacions en els centres docents vindrà per part de personal sanitari.
Com si el personal sanitari fos l'únic expert.

Anem a vore.
El problema de les persones trans no és que tinguen de passar per una període de transició on, òbviament, el personal sanitari estiguera acompanyant-los en eixe període de transició.
El problema de les persones trans és que vivim en un món d'odi, de transfòbia i d'intolerància.

Per tant, aquelles persones…, el coordinador o coordinadora d'igualtat que estarà en els centres docents no ha de ser un personal sanitari, perquè el problema no és un període de transició on se modifica el cos.
El problema és un tractament discriminatori i d'odi que s'ha de canviar des de la pròpia educació formal i informal i també, per tant, en els centres docents.

Per tant, pensar que eixe coordinador o coordinadora o les persones dels centres docents que tractaran aquestes qüestions tinguen de ser personal sanitari és no entendre la qüestió que avui estem tractant ací.

I per això no anem a aprovar totes eixes seues esmenes.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyoria.

Té la paraula el responsable del Grup Compromís, el síndic de Compromís, Fran Ferri.

El senyor Ferri Fayos:

Gràcies, senyora presidenta.

Bé.
Jo només algunes matisacions i puntualitzacions.

En primer lloc, una cosa que se m'havia oblidat.
Nosaltres anem a votar a favor de l'esmena número 34 del Grup Parlamentari Ciutadans, que fa referència a les tres unitats de referència.

I després, bàsicament, la diputada del Partit Popular ha parlat de frustració.
I a mi m'agradaria recalcar que la frustració no la crea esta llei.
Esta llei és una llei que ha estat treballada amb tots els grups parlamentaris, ha estat treballada amb tot el moviment LGTBI.
I jo entenc que el moviment LGTBI no se sent frustrat amb esta qüestió.
La frustració es genera quan a algú li qüestionen la seua identitat dient-li que és una malaltia.
Això genera frustració.
Frustració genera que la síndica del Grup Parlamentari Popular done suport al bus de l'odi.
I frustració la genera també discriminar xiquets i xiquetes trans i no lluitar contra el bullying en les escoles donant suport que determinades escoles puguen aplicar els seus protocols, si ja el tenen.
I si és un protocol que discrimina les persones trans, bé, dóna igual, ¿no?
Això sí que genera frustració, senyories.

I després tampoc parlen d'eslògans, perquè, com ja he dit abans, en esta llei ha estat treballant el moviment LGTBI.
I si vostés diuen que és una llei que només parla d'eslògans, el que estan dient és que la gent que va a beneficiar-se d'esta llei ha fet una llei d'eslògans.
I això no és així, senyories.
És una llei que ha estat treballada amb el moviment LGTBI, que està molt d'acord amb ella i que, a mes, bé -el tenen ací-, jo crec que no queda bé que li diguen vostés que esta gent ha estat treballant per a fer una llei d'eslògans.

Res més.
Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyoria.

Té la paraula Rosa Mustafá de Falastín del Grupo Socialista.

La senyora Mustafá Ávila:

Només una puntualització respecte a les teràpies aversives, perquè la senyora Bernal m'ha dit alguna cosa com que veiem coses on no hi han o -no sé com ho ha dit-….

Simplement volia recordar que en la comissió que vam tindre les compareixences, si no recorde malament, vostés van donar suport a un compareixent que en repetides ocasions, en articles, en xerrades que ha fet ell, ha parlat de teràpies aversives.
Si no recorde malament, des del Grup Socialista vam dir que res tenia d'aportar una persona que no respectava els drets humans.

Per tant, vull dir que el fantasma de les teràpies aversives sí que està sobrevolant les seues esmenes.
I a nosaltres ens pareix molt, molt perillós.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyoria.

Té la paraula María Bernal del Grup Popular.

La senyora Bernal Talavera:

Gracias, presidenta.

Iré contestando un poco a todos.

Lo que ha dicho la señora Cabedo de Podemos sobre la enmienda que hemos firmado todos los grupos parlamentarios, esta enmienda la hizo suya el Partido Popular y hemos hecho una transaccional metiendo en los programas y capítulos para el presupuesto.
Pero esa enmienda la hizo suya el Partido Popular.
Hasta ese momento esa enmienda no estaba metida dentro del debate y aún no la hemos votado, por lo que entiendo que… (Remors) Pero aún no la hemos votado.
Usted ha dicho que ya estaba dentro y aún no la habíamos votado.

También aclararle el artículo 22 que les dice el Consell Jurídic Consultiu y que dice que en el ámbito de la autonomía de los centros educativos de titularidad privada, a la hora de definir el proyecto educativo en coherencia a su correspondiente ideario.
Esta autonomía de los centros se encuentra garantizada en el artículo 27 de la Constitución y en el artículo 25 de la Ley orgánica de los derechos de la educación y en el artículo 115 y 121 de la Ley orgánica de educación, entendiéndose que La Generalitat no dispone de competencias suficientes para la regulación proyectada para que… Y le aclaro lo que usted me ha dicho sobre el ideario.

Decirles también que en ningún momento decimos que las personas en el ámbito de solidaridad son las únicas que tienen experiencia.
Lo que decimos es que si las unidades de referencia van a estar constituidas por personal multidisciplinar es lógico que esas personas también lleven a cabo esta formación.
Y yo creo que esas personas también están muy capacitadas.
Esta ley no crea la frustración, pero tampoco la resuelve.
Se crea la ley, pero luego hay que ejecutarla.
Y es ahí donde está el problema.

Y, señora Mustafá, usted ha dicho que nuestras enmiendas o ha dado a entender que se encontraban las terapias de aversión.
No se encuentran, ya le he explicado, yo lo que he entendido, si usted no ha dicho exactamente eso le pido disculpas de antemano, pero yo lo he entendido así.
Ustedes lo han considerado así, yo se lo he explicado, pero en ningún momento nosotros aceptamos las terapias de aversión, a pesar de que el Consell Jurídic Consultiu hace una observación en este sentido, no las aceptamos y por eso nuestras enmiendas.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Muchas gracias, señora diputada.

Pasamos, entonces, a la votación.

Sí, dígame, señora…

La senyora Garrigues Francés:

Señora presidenta, solicitamos un receso de cinco o diez minutos, porque ante las consideraciones de las enmiendas aceptadas puede cambiar el sentido del voto del articulado.
Entonces, pediríamos diez minutos para organizarnos en la votación.

La senyora presidenta:

¿Les parece bien entonces diez minutos para que puedan charlar?
De acuerdo.
Pues diez minutos de descanso.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

La senyora presidenta:

Reanudamos la sesión.

Y, si no hay inconveniente, vamos a pasar a votación de las enmiendas desde la 1, son diecisiete enmiendas que voy a enumerar, si hay alguna de ellas que hay que retirar y no hacerlo en el bloque pueden decirlo ahora.

Las enmiendas que pasamos a votación del Grupo Socialista, Compromís, Ciudadanos y Podemos-Podem son la 1, 2, 3, 9, 10, 11, 21, 23, 25 (veus), ¿repito?
(se sent una veu que diu: Â«Sí, por favorÂ») 1, 2, 3, 9, 10, 11, 21, 23 (rient), ayuden a la diputada Bernal por favor, 21, 23, 25, 28, 40, 44, 46, 47, 49, 53 (veus), ¿lo repito?
56, sí las vamos a agrupar para votar (veus), 11, 23, 25, 47 y 53.
Vale.

Pues, entonces, repito en la primera votación las que vamos a votar, que serían la 1, la 2, la 3, la 9, la 10, la 21, la 28, 40, 44, 46, 49, 56.
¿De acuerdo?
Pues pasamos, entonces, a votación.
¿Votos a favor?
15.
¿Votos en contra?
Ninguno, ¡claro!
Y abstención ninguna.
De acuerdo.

Pasamos, ahora, a votar en bloque las enmiendas siguientes: 11, 23, 25, 47, 53.

¿Sí, señora Bernal?
(La senyora Bernal Talavera intervé sense micròfon)

Bueno, pues, pasamos entonces a votación las siguiente enmiendas: 11, 47, 53.
¿De acuerdo?
¿Votos a favor?
10 votos.
¿Votos en contra?
5.
Ninguna abstención.

Pasamos, entonces, a la siguiente votación, que serían las enmiendas 23 y 25.
¿Votos a favor?
10.
¿Votos en contra?
Ninguno.
¿Abstenciones?
5.

Pasamos, ahora, a votar las enmiendas 20 y 45.
¿De acuerdo?
¿Votos a favor?
¿Votos en contra?
Abstenciones ninguna.

Pasamos, ahora, al siguiente bloque que sería, voy a enumerar las enmiendas que están en este bloque y, luego, si hay algún grupo que quiere separar alguna enmienda lo vamos a ir viendo, del Grupo Popular.
(Veus) Vale, paso a enumerarlas: 4, 5, 6, 7, 8, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 22, 24, 26, 29, 31, 32, 33, 35, 36, 37, 38, 39, 41, 42, 43, 48, 50, 51, 52, 54, 57.
Quedaría así el bloque entonces, ¿de acuerdo?
(Veus)

Repito entonces, les leo de nuevo todas, bueno, todas las anteriores menos la 13, la 51 y la 54, la 55 también es aparte pero ya la teníamos aparte previamente.
¿De acuerdo?
¿De acuerdo entonces?
¿Pasamos a votación?
Bueno, ¿votos a favor?
5 votos a favor.
¿Votos en contra?
10.
Ninguna abstención.

Pasamos a votar, ahora, la enmienda número 13.
¿Votos a favor?
5.
¿Votos en contra?
8.
¿Abstenciones?
2.

Pasamos, ahora, a votar las enmiendas 51 y 54.
¿Votos a favor?
7.
¿Votos en contra?
¿Abstenciones?
Ninguna.

Pasamos a votar la enmienda 55.
¿Votos a favor?
Es una enmienda transaccional.
¿Vale?
15.
(Veus) Sí, sí, sí, faltan, faltan.

Vamos a votar la enmienda 19 y 34 del Grupo Ciudadanos (Se senten veus que diuen: Â«Por separado, por separadoÂ») Sí, 19 y 34, primero la 19 entonces.
(Algú tus) De acuerdo.
Pues ¿votos a favor de la enmienda 19?
7 votos a favor.
¿Votos en contra de la enmienda 19?
8.
¿Abstenciones?
Ninguna.

Pasamos a votar, entonces, la enmienda 34.
¿Votos a favor de la enmienda 34?
10 votos a favor.
¿Votos en contra?
¿Abstenciones?
5 abstenciones.

Vamos a votar el articulado de la ley, podemos ir votándolo de uno en uno o podemos votar todo el articulado en una tacada, que sería hasta el artículo… (Veus) Sí, nos van a pasar ahora la propuesta del Partido Popular para agrupar el articulado.
(Pausa)

Bueno, vamos a proceder a votar el articulado de la ley.
En principio, hemos agrupado los artículos, ahora diremos la primera propuesta del voto, la primera votación, eso es, la primera votación.
(Veus)

Bueno, vamos a agrupar en dos tandas el articulado.
Voy a decir los artículos que votaremos primero, que serán: la exposición de motivos, el artículo 1, el 3, el 5, el 8, el 9, el 11, del 13 al 16, del 17 al 19, del 20 al 23, el 25, del 20 al 27 (veus), disculpen, nos hemos equivocado con el color, es un color verde…, que nos ha confundido el verde y el rojo.
(Veus) Vuelvo a decirlo, vamos a poner un poco de orden el esto, disculpen.

Vuelvo otra vez a repetir el articulado, lo que se propone a votación, la exposición de motivos.
(Veus) Señorías, entiendo que es un poco farragosa esta propuesta pero hay que prestar atención que vamos a votar el articulado.

En la exposición de motivos, el artículo 1, el artículo 3, el artículo 5, el artículo 8 y 9, el artículo 11, del artículo 13 al 16, del artículo 20 al 23, el artículo 25, el artículo 28 y 29, el artículo 34 y 35, el artículo 40, el artículo 45, y la disposición final primera.
¿De acuerdo?
Pues, ¿votos a favor?
10.
¿Votos en contra?
5.
¿Abstenciones?
Ninguna.

Votamos el resto del articulado, los que no he nombrado antes.
¿Votos a favor?
15.
¿Votos en contra?
Ninguno.
¿Abstención?
Ninguna.

La votación de la totalidad de la ley se hará en el pleno entonces.
Queda entonces en comisión votada la propuesta de ley.

Si los grupos parlamentarios quieren hacer explicación de voto, si alguien quiere intervenir.

Designació del membre de la comissió que ha de presentar davant el ple el dictamen sobre el Projecte de llei integral del reconeixement del dret a la identitat i expressió de gènere a la Comunitat Valenciana

La senyora presidenta:

Si no, pues pasamos entonces al siguiente punto del orden del día, que sería la designación del miembro de la comisión que ha de presentar delante del Pleno el proyecto de ley integral del reconeixement del dret a la identitat i a l'expressió de gènere a la Comunitat Valenciana.
Si no hay ningún inconveniente…

El senyor Ferri Fayos:

Presidenta, des de Compromís plantegem que siga la figura de la presidenta de la comissió la que llija el dictamen.

La senyora presidenta:

Pues la figura de la presidenta acepta la propuesta, con mucho gusto.

Quedará así, para tratar en el próximo pleno, el debate y aprobación de la propuesta de ley que durante tantos meses hemos trabajado y que hemos llegado, parece, casi a un final feliz.

Muchas gracias, señorías.
Muchas gracias a ustedes, las invitadas y a los invitados por estar hoy entre nosotros.
Muchas gracias y hasta la próxima.

Queda levantada la sesión.

(S'alça la reunió a les 12 hores i 2 minuts)