Riscos%20dels%20Temporals%2020221010HTML.html





Comissió especial d'estudi de les mesures de prevenció dels riscos derivats dels forts temporals, realitzada el dia 10 d'octubre de 2022.
Comença la reunió a les 10 hores i 10 minuts.
Presideix el diputat senyor senyor Juan Ponce Guardiola .
Reunió número 17.

El senyor vicepresident:

Bon dia.

Comencem la darrera comissió de compareixences de la Comissió especial d'estudi de les mesures de prevenció de riscos derivats dels forts temporals.

Algunes de les seues senyories saben que hui la presidenta no pot vindre, té una contractura molt forta i no podrà vindre.
La qüestió és que el que està parlant-los ja va avisar també que no podria vindre hui.
Per circumstàncies, ha pogut vindre la companya Graciela Ferrer, perquè Belén, que és la portaveu, Belén Bachero, no pot estar tampoc pel seu estat d'embaràs avançat.
I també es dona la circumstància que la secretària de la comissió ha de fer els últims punts.
La qüestió està que, per situació sobrevinguda, hem considerat i hem parlat amb els membres del Partit Socialista, i si la resta de la comissió no té cap inconvenient, el senyor Laguna presidiria els dos últims punts de la comissió de hui i així podem acabar totes les compareixences, tal com estava previst.
I, quan acabem el quart punt, doncs, el que farem és acordar el calendari definitiu, de cara a…, ja el que ens queda, que és dictamen i discussió del mateix.
D'acord?
Doncs, ho farem així.

I ja, sense més, doncs, passem al primer punt: la lectura i aprovació (veus)… Ah!
, primer passarem llista, per part de la secretària.
(Se sent una veu que diu: «No cal que passem llista») Sí, que ha de quedar constància (veus)…

Sí, sí, quan vullga, senyora Quiles.

(La secretària passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Moltes gràcies, senyora secretària.

Bé, i passem al segon punt (veus)…, bé, al segon punt de l'ordre del dia?
(Se sent una veu que diu: «No, al primer punt, president») Ah!
, ara sí, la lectura i aprovació de l'acta anterior.
Molt bé, moltes gràcies, senyor lletrat.
Mare meua com estem!
Bé, alguna observació respecte a l'acte?
L'aprovem per assentiment?
Molt bé, perfecte, queda aprovada.

Compareixences que se sol·liciten en compliment del pla de treball aprovat per la comissió

El senyor vicepresident:

I ara sí, passem al segon punt: compareixences que se sol·liciten, en compliment del pla de treball aprovat per la comissió.
El primer compareixent ja pot passar.
(Pausa)

Bé, ja tenim el senyor Javier Cremades Peris, president de l'associació Salvem les Platges al Sud de Dénia.
Benvingut.
(El compareixent, amb el micròfon desconnectat, diu: «De Gandia».
Veus) Val, perfecte; hui estic marejat.
(Veus) Salvem les Platges al Sud de Gandia, molt bé.

Senyor Cremades, sap que disposarà de huit minuts en una primera intervenció; després, li faran preguntes els grups; i tindrà altres dotze minuts per a intentar contestar.

I, sense més, ja, quan vosté vullga, tindrà ahí el temps per a poder controlar (veus)… Al micro ha de donar-li ahí.
Molt bé.

Quan vosté vullga.

Compareixença del president de l'associació Salvem les Platges al Sud de Gandia, senyor Javier Cremades Peris

El senyor president de l'associació Salvem les Platges al Sud de Gandia:

Hola, bon dia, senyories i amics i companys de les associacions Salvem les Platges al Sud de Gandia i de Som Mediterrània, Somos Mediterránea.

En primer lloc, comparec com a representant de l'associació Salvem les Platges al Sud de Gandia, que engloba a las playas de Daimuz, Guardamar de la Safor, Bellreguard, Miramar y Piles, un tramo de casi ocho kilómetros de costa al sur del puerto de Gandia y del río Serpis, sometido a la permanente erosión y destrucción de su patrimonio.

Les voy a contar lo que ha pasado en estas playas.
Un estudio realizado por el servicio cartográfico municipal de Gandia concluye, sin dudas, que, desde 1902 hasta 1937, la playa al norte del puerto ganó al mar doscientos veinte metros.
Esto motivó que en 1934, a través de una orden ministerial, se autorizara al Ayuntamiento de Gandia para ocupar, con carácter permanente, dos kilómetros y medio de arenales y dunas, un espacio ahora ocupado por edificios hasta la tercera línea y, de no existir el puerto, el actual paseo marítimo estaría dentro del mar.

Voy a utilitzar esta foto.
En rojo vemos dónde terminaban los campos de cultivo y en amarillo dónde estaba la orilla del mar.
Mientras este espigón provocaba la creación de la playa norte, en las playas del sur el mar avanzaba y erosionaba los arenales y las dunas, hasta que, en 1945, el mar engulló este poblado de la playa de Bellreguard -lo verán al fondo de la fotografía.

También podrán observar, en esta foto de 1941, la calidad de las viviendas y la distancia que había desde la orilla del mar, aunque la foto no está hecha desde dentro del mar, hasta las viviendas.

Ya, en 1958, se construye sobre el río Serpis el embalse de Beniarrés, que agravaría todavía más el problema de la erosión.
Y ya, en el 1970 y sumergida la primera línea, se construye un nuevo paseo, retirado a sesenta metros y pagado por los vecinos, con una contribución especial.
Desde entonces, demarcación de costas ha retranqueado el paseo en varias ocasiones y ha reducido su espacio en más de cuatro mil metros cuadrados en el tramo norte.

En estas fotografías, en el tramo sur, podrán observar, en esta superposición, cómo Costas ha confiscado la plaza Mayor, de unos seiscientos metros cuadrados, lugar donde se celebraban todo tipo de actos sociales, culturales y exposiciones…, en fin, se fomentaba la vida social.

Y ahora, fíjense en esta foto tomada desde las playas del sur hacia el puerto, porque es muy ilustrativa.
Antes de la construcción del puerto, la costa estaba alineada, tal como muestran los planos del año 1900.
Y ahora observamos al fondo cómo los edificios de la playa de Gandía han alterado sustancialmente la morfología de la costa, es como si estuvieran dentro del mar.

Este podría ser un clarísimo ejemplo de lo que ocurriría si se aplicara la política de desmantelamiento o esponjamiento, que han propuesto algunos ponentes en esta comisión.
Realmente, ¿queremos que esto continúe?
Si ahora tenemos un problema y, pudiendo, no lo solucionamos, pierde hasta incluso sentido hablar de defendernos del cambio climático.

En marzo de 2021, el jefe del servicio de costas se comprometió a sacar de los cajones un proyecto del 2015 sobre la regeneración de estas playas y comunicó a nuestros alcaldes y alcaldesas que en unos dos años ya se habría ejecutado el proyecto.
Bueno, ya ha pasado año y medio y empezamos con los incumplimientos.
No está ni tan siquiera la redacción del proyecto a exposición pública, o sea que ya veremos si se llega a ejecutar el proyecto.

Esta fotografía del mes de mayo es de la playa de Piles, después del temporal de abril, y es para que ustedes valoren por qué demarcación de costas no ha realizado una actuación de emergencia y sí la tuvo que hacer el ayuntamiento en junio, ante la inacción de costas y, además, sin ser de su competencia.

Curiosamente, en esas mismas fechas y debido al mismo temporal, costas sí declaraba una actuación de emergencia dotada con trescientos mil euros en la playa de la urbanización la Vila del Paradís, en Villajoyosa, una urbanización construida hace tan solo seis años por Aitana ACS para la británica Taylor Wimpey; una obra que se ejecutó entre el mes de mayo y junio para aumentar el ancho de playa y proteger, con un espigón subterráneo de piedra de cantera, los trescientos metros de su paseo recién construido.
Y ahora nos preguntamos por qué Costas no ha declarado la actuación de emergencia en las playas de Piles, Babilonia, Nules, Tabernes u otras, cuando sí cumplen sobradamente los requisitos.
¿Suponía mayor peligro para las personas la playa del Paradís que estas?
Es algo que les debería hacer pensar en manos de quién estamos.

Como ustedes ya saben, lo que les he mostrado está ocurriendo en muchos otros lugares, no es nuevo; por eso ha nacido el movimiento Somos Mediterránea.
Ante una mala planificación y peor gestión, los ciudadanos les tendemos la mano porque es necesario cambiar muchas cosas.
No es posible aceptar lo que estamos viviendo.
Tienen que reaccionar, nosotros ya lo estamos haciendo.

El mar no está avanzando de forma natural, lo hace porque han alterado las corrientes marinas y pluviales que transportaban los sedimentos.
Por tanto, es un avance provocado y consentido.
No es justo que ayuntamientos y ciudadanos tengamos que padecer ser señalados como culpables y privarnos de los derechos, cuando no somos la causa origen de ese avance del mar.
Parece que en nuestro país no vale eso que dice el Parlamento Europeo que el que contamina paga; aquí parece que unos se comen la paella y nosotros la tenemos que pagar, o sea, el mundo al revés.

Si a las confederaciones hidrográficas, las eléctricas y las autoridades portuarias la retención de los sedimentos les hubiera impedido ejercer sus negocios, ¿creen que seguirían sin hacer nada o ya lo habrían solucionado?
¿A que no tardarían ni un segundo?
Pues, de no actuar ya, seguirán colmatando los embalses, erosionando la costa y privando a las futuras generaciones de un patrimonio único y excepcional como el que heredamos.
Si continuamos aceptando ver el mundo al revés, en cien años nuestros ecosistemas habrán cambiado y nos quedaremos sin agua en los embalses y el 60 % de las playas quedarán sumergidas.

Necesitamos que el ministerio, precisamente, para la transición ecológica acepte que los daños potenciales en zonas costeras por la falta de sedimentos relacionados con estas infraestructuras sean considerados como una nueva categoría de impacto medioambiental y socioeconómico.

La Ley de costas, en la disposición tercera dice: «Quedan fuera del ámbito de aplicación de la ley los puertos de interés general».
¡Madre mía!
Esto demuestra que no se defiende nuestro patrimonio litoral.
Es una ley de retirada, concebida para incrementar los bienes del estado a coste cero y proteger el negocio portuario y el agua.
Una ley que no ha cumplido, ni por asomo, con su objetivo de proteger las costas.
Acusa a los municipios y ciudadanos de invadir terrenos del estado para condenarles a la confiscación de sus propiedades mediante un acto administrativo que le da el mismo valor que a una sentencia judicial, pero sin la intervención de un juez -esto es como si estuviéramos locos, ¿no?
, eso no puede ser justo-.
Y es así porque elimina en la zona costera toda protección jurídica que se otorga al resto de España, es decir, el registro de la propiedad, el catastro, la Constitución, el tratado de la unión y la Carta de los Derechos Fundamentales de la Unión Europea.

El senyor vicepresident:

Ha d'anar acabant, senyor Cremades.

El senyor president de l'associació Salvem les Platges al Sud de Gandia:

Sí, ja estic en el final.

El Parlamento Europeo, en 2009, y el Consejo de Estado, en 2014, aconsejaron la elaboración de una nueva ley.
Sin embargo, se está haciendo lo contrario con el nuevo reglamento de costas aprobado el 2 de agosto.
La indefensión jurídica y (inintel·ligible) … retirada, ya saben, con una ola que moje una propiedad, el estado tendrá derecho a confiscarla.

Señorías, esta comisión se ha creado para proteger a nuestro patrimonio litoral y de los predecibles temporales, pero de nada servirán las conclusiones y soluciones que se pueden plantear si no se considera daño medioambiental la retención de sedimentos y se redacta una nueva ley de costas.
Si somos capaces de construir infraestructuras para el bien común, también tenemos que tener la sensibilidad para convertirlas en sostenibles.
Tenemos el privilegio de haber nacido en un lugar excepcional y todavía estamos a tiempo para recuperarlo.

Les proponemos, por necesario, crear un foro de diálogo entre las administraciones, expertos y sociedad civil, para marcar una hoja de ruta proteccionista y no de retirada.

Y, ahora, tenemos un compromiso vital: dejar sostenible el patrimonio de todos para las futuras generaciones porque se lo merecen.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Gràcies, senyor Cremades.
(Aplaudiments)

El senyor lletrat:

No pueden hacer ningún tipo de gesto, de ningún tipo.

Se lo ruego, por favor.

El senyor vicepresident:

És el temps els grups parlamentaris.

En primer lloc, senyora Blanes, d'Unides Podem.

Quan vullga.

La senyora Blanes León:

Gràcies, president.

I moltes gràcies, senyor Cremades.

És cert, vosté ho ha dit, han passat ja per ací diversos col·lectius, diverses associacions de veïns afectats i afectades de la costa, i és cert que al final és molt comú tant els efectes com també les causes.

Vosté ha comentat el tema que faltava una major planificació i una millor gestió.
No sé vostés com entendríem que s'hauria d'actuar, perquè també ací hi ha hagut molts ponents que han anat en la mateixa línia que…, bé, vosté ha comentat que la mar, la costa no ha canviat de manera natural, i és possible que una part no, i altra sí, no tot ha sigut per manera natural però una part sí.

I, sobretot, quin tipus d'actuació pensa que s'hauria de fer o que vostés entendrien millor.
Perquè ací s'ha parlat molt d'eixes estructures més dures i contraposades a unes estructures més de renaturalitzar la nostra costa, no sé si ahí vostés pensen que cap aquest tipus d'actuacions.

I, després, també, jo espere que se m'entenga, no se'ls acusa als ciutadans, o almenys, evidentment, no per part nostra, als ciutadans en el sentit dels veïns i veïnes que estan patint-ho.
Sí que és cert que els ciutadans, des de les seues responsabilitats, que també són ciutadans, sí que han tingut molt a veure en el moment en què estem.
Vosté ha parlat del tema dels sediments que no arriben, són actuacions planificades que en un moment determinat tenen aquestos efectes, però també hem cimentat, i vosté ho sap, tota la nostra costa, i això afecta també a les conseqüències.
Ho dic perquè el que arriben o no arriben eixos sediments, el com arriben les avingudes d'aigua a certes zones de la costa, doncs, també, alguna cosa haurem fet.

Simplement dir-li que, bé, hem vist i vorem al llarg del matí moltes dels efectes que estan patint els veïns i veïnes, i ací estem precisament per a això, per a escoltar a vore quina solució es pot donar, i, sobretot, davant del perill que poden comportar per als ciutadans i per a les seues vivendes.

Gràcies.

El senyor vicepresident:

Gràcies, senyora Blanes.

Ara és el temps del grup Vox.

Senyor Pascual, quan vullga.

El senyor Pascual Pérez:

Muchas gracias, señor presidente.

Señor Cremades, muchas gracias por su intervención y bienvenido a esta comisión.

Yo, de sus palabras, voy a quedarme con lo que usted ha comentado, que el cambio climático no es el origen de sus problemas; pero, desde luego, algunos utilizan el cambio climático como excusa precisamente para expulsarles a ustedes de sus viviendas cuando llevan allí toda la vida, y a través de las imágenes que ustedes han presentado se demuestra que no son ustedes los culpables, ni el origen de la situación que viven sus playas, es precisamente la inacción de los políticos.

Usted ha puesto un ejemplo muy claro, vamos, ya les están diciendo que les están fallando en las previsiones de las obras, que se suponía o que se había comprometido el ministerio de transición ecológica en hacer.
Ha hecho usted la comparativa entre las playas…, la nula acción que han tenido por parte del ministerio en Nules, Tavernes, Babilonia, en comparación con la playa del Paradís.

Quería preguntarle, porque usted ha comentado que ha estado aprobado por el ministerio, en 2015, una serie de proyectos y estrategias de regeneración de playas.
Ahí se preveía para toda la zona, desde la playa de Venecia hasta el puerto de Oliva, pues un movimiento de arena de 1.
200.
000 metros cúbicos.
Quería preguntarle, desde 2015 hasta hoy han pasado siete años, ¿han hecho alguna cosa?
También se preveía la prolongación del dique del encauzamiento del río Serpis en unos sesenta metros, ¿han hecho alguna cosa en estos últimos siete años?

Y también quería, básicamente, ahondar en lo que usted ha comentado en una frase…, como que usted…, parece que nosotros pagamos las paellas y son otros los que se las comen, es que esa es la excusa del cambio climático.
Al fin y al cabo, unos son los que están produciendo más CO2 con la excusa de todo esto, más CO2, más tal, tal, tal, pero aquí los únicos que están desmontando el litoral, que quieren desmontar el litoral, que están desmontando todo nuestro sistema energético, industrial y demás somos nosotros; en cambio, los que están…

El senyor vicepresident:

Gràcies.

El senyor Pascual Pérez:

…contaminando, se supone que contaminan, que es China, Estados Unidos, esos no hacen absolutamente nada.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Gràcies, senyor Pascual.

És el temps del grup Ciudadanos.

Senyora Peris, quan vullga.

La senyora Peris Navarro:

Gràcies, president.

Gràcies, senyor Cremades.

En primer lloc, donar-li a vosté les gràcies i a tota l'associació que vosté presidix perquè la societat civil, el que s'implique en estos temes és fonamental.
I vosté ha vingut no sols a plasmar d'una manera molt gràfica, que jo li agraïsc molt tot el recull de presentació que ha fet, sinó també a donar solucions, perquè estem per a donar solucions.

Efectivament, vostés fiquen una cosa ben clara, i jo crec que, al final, el primer resum és que s'han pres solucions pegat.
Jo llegia un article on es deia que, en els últims cinquanta anys, a Gandia i Oliva, més de sis milions de metres cúbics d'arena s'havien transportat.
Però, això, al final, per a què?
Que havia sigut un poc eixa solució pegat.

Vosté ens definia molt bé eixe efecte barrera que havia causat les obres del port de Gandia i que, efectivament, havia afectat directament a les platges de Daimús, de Guardamar, de Bellreguard, de Miramar, de Piles, d'Oliva… Mire, nosaltres sempre hem defés que sostenibilitat i creixement econòmic poden anar de la mà, clar, però cal saber-ho fer.
Vull dir, els ports sí que aporten eixe creixement econòmic, però també hem de fer la part de la sostenibilitat.

Jo encara no entenc per què, per exemple, quan hi ha partides que es podia fixar un conveni en costes i que els ports s'indemnitzaren i se ficaren mesures, que n'hi ha, i solucions, com vosté recordava, allò de l'informe, amb el que ens han passat, allò de l'informe del professor, en el 2004, de la universitat, el senyor Serra, doncs, ahí n'hi han solucions per a tots estos temes.
Per què no s'apliquen?

Jo em quede amb tres les solucions que vosté ha parlat: declaració d'emergència, ja està bé que sigam una Comunitat Valenciana de segona, per què en uns altres llocs sí, i ací, en totes estes platges no?
; segona, qui contamina, paga, el que jo li deia, hem d'establir eixa línia de convenis; tercera, dany mediambiental, ningú havia dit, fins ara.

Vull dir, jo li agraïsc, perquè és un tema a reflexionar i a treballar en eixa línia, i jo crec que ja no estem tant en eixe fòrum de diàleg, em va a permetre, sinó estem en una situació d'actuar ja.
I en esta comissió el que estem donant són solucions a totes estes coses.

Moltíssimes gràcies.

El senyor vicepresident:

Gràcies, senyora Peris.

Ara és el temps del grup Compromís.

Senyora Ferrer, quan vullga.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Moltes gràcies, president.

Moltes gràcies, senyor Cremades, per la seua compareixença.

A mi m'agradaria plantejar-li una sèrie de qüestions.

Entenem que, efectivament, hi ha una relació entre les infraestructures tant costaneres com les infraestructures que s'han fet per alterar el règim hidrològic, en el cas del Serpis, en la retenció de sediments, una qüestió que generalment passa desapercebuda, es parla d'aigua però no es parla dels aliments que són fonamentals.
 A mi m'agradaria plantejar-li una sèrie de qüestions.

Per una banda, en actuacions estructurals que vostés hagen barallat, estudiat, etcètera, tant en, diga'm, pal·liatives com d'arreglar la causa, és a dir, el port de Gandia, o també el que comentava de l'embassament de Beniarrés, doncs, ¿se poden plantejar mesures tècniques per a incrementar eixe flux de sediments, per a generar polsos amb fluxos de sediments que puguen servir per a nodrir les platges?

També, una qüestió que crec molt interessant és que hi ha uns beneficis vinculats a eixes infraestructures que estan generant un impacte; aleshores, ¿considera que s'haurien d'incorporar el cost que suposa la recuperació de les platges al cost que té la mateixa gestió d'eixes infraestructures, i, per tant, qui es beneficia d'eixes infraestructures hauria de sufragar el cost d'eixes mesures?

I, també, en situacions…, perquè malauradament hi ha situacions que són irreversibles, ¿considera que eixes indemnitzacions haurien d'estar en eixa mateixa línia que li comentava abans?

El senyor vicepresident:

Gràcies.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Acabe de seguida, senyor president.

I, després, vegent l'experiència en el port de Gandia i l'afectació a les platges del sud, quina opinió li mereix l'ampliació del port de València?

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Gràcies, senyora Ferrer.

És el temps del grup Popular.

Senyor Castelló, quan vullga.

El senyor Castelló Sáez:

Gracias, presidente.

Gracias, señor Cremades.

¿A usted le parece natural, y le entrecomillo natural, porque es lo que se ha dicho por aquí, que al sur de los puertos, o de los espigones, o en las infraestructuras que se hacen nuevas en el mar se produzca una pérdida de sedimentos, de arenas?
¿Eso es lo natural, piensa usted?
¿Qué porcentaje de responsabilidad en la zona suya, no le voy a comprometer con otras historias, qué porcentaje de responsabilidad en su zona tiene el cambio climático y qué parte de la ejecución de infraestructuras por las administraciones?
Y más concretamente, ya que usted ha hablado de daños medioambientales, la no ejecución de medidas correctoras, después de infraestructuras que seguramente han sido útiles para el interés general y que en esa basa se han hecho.

¡Oiga!
, ¿qué le parece a usted, que lo ha citado con cierto retintín, eso del «esponjamiento», o esa llamada a «retirémonos de la primera línea», como vemos en su caso, no por primera vez, sino sigamos «retirándonos de la primera línea que molestamos, los humanos»?
¿Qué le parece eso?
¿Cómo piensa, además, que concuerda todo eso con la Constitución, y con el registro de la propiedad, y con los derechos reales de los propietarios, o, en general, cómo concuerda a todo eso con el turismo, con lo que es nuestra tierra?
¿Y qué valoración le merece que realmente haya, esto me permito opinarlo, una desidia absoluta a la hora de poner medidas correctoras?

Y, finalmente, ya nos ha dicho que les dijeron que el proyecto en 2015 iba hacia delante y que no han hecho ni publicarlo, de momento.
¡Oiga!
, y prometerles, ¿tampoco les prometen nada ya?
O sea, ¿lo dan todo por perdido con el nuevo reglamento, esto de que donde llegue la primera ola se expropia, exprópiese?
¿Qué le parece, qué valoración le merece todo eso?

Gracias.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor Castelló.

I per concloure el grups, té la paraula el senyor Laguna, del Partit Socialista.

El senyor Laguna Asensi:

Moltes gràcies, senyor president.

Señor Cremades, gracias por estar aquí en esta comparecencia porque, además, bueno, pues ha contribuido a tener mayor conocimiento sobre los problemas que tenemos, y seguro que algunas de las apreciaciones que ha hecho serán recogidas también en el dictamen final de esta comisión.
Aquí, bueno, todo lo que se refiere a Costas, que están en contra del reglamento, no es la primera intervención que nos están diciendo el estar oponiéndose a ese reglamento, que en un momento determinado intentaremos solucionar entre todos.

El Grau de Gandia, me centro ahí, que cuenta con unos siete mil habitantes es uno de los barrios marítimos de Gandía que más ha crecido en los últimos 10 años, un 47 %, según el informe del Observatorio socioeconómico y, consiguientemente, se han realizado nuevas construcciones y edificaciones.
Como quiera que el Grau se encuentra junto a la playa de Gandía, formando el núcleo conocido como Grau y playa.
Me gustaría saber si ese crecimiento ha podido perjudicar también a la playa.

Centro un poco mi intervención porque es la última, porque es repetitivo, porque el hablar de otras cuestiones, y voy a ir al grano.
Reconocido por ellos mismos: los puertos o sus ampliaciones son causantes de la regresión de las playas y nos encontramos con poblaciones costeras que sufren esa regresión continúa.

Hay puertos que, a pesar de no estar reglamentado, han decidido de manera urgente para que no se agrave o agrande esa recesión como consecuencia de su actividad, el ayudar a esas poblaciones, a esas playas, en concreto, en una, pues, se está haciendo un kilómetro dunar pagado, precisamente, por el puerto que está produciendo esa regresión.

¿Sería usted partidario de que los puertos a cargo de sus presupuestos intentasen remediar los destrozos que por su actividad producen en las playas cercanas de acuerdo con el «quién contamina, paga» que usted mismo ha comentado?

Por otra parte, me gustaría saber en qué situación está el proyecto del puerto de Gandía que rechazan los municipios del sur de Daimús, Guardamar, Bellreguard, Miramar, Piles y Oliva, y que, de alguna manera, hay una resolución en donde dice que acogidos a la Ley 13/20-21 me parece que es, digamos, no hay efectos contaminantes en esa ampliación que se propone por parte del puerto de Gandía.
Es decir, me gustaría que me indicasen en qué situación está.
Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Gràcies, senyor Laguna.

Ara és el temps de les respostes.
Disposarà de 12 minuts per a intentar contestar al que han plantejat les seues senyories.
Quan vulga.

El senyor president de l'associació Salvem les Platges al Sud de Gandia:

Respondiendo a Unides Podem, cuando comento que no se acusa a los vecinos, vamos a ver, las consecuencias de aquellos vecinos que han perdido sus propiedades, entiendo, que es como una acusación.
Es decir, si a mí me confiscan la propiedad es porque me acusan de algo, sino no tendría sentido.
Por eso considero que es una acusación, vamos, puede llamarlo como quiera, pero entiendo que nos acusan.

Además de que ha abierto ahí un debate, una línea de ideas de que los que están en primera línea, aunque yo aquí no estoy hablando de primera línea, han construido donde no debían, cosa que ni es cierta, ni… Han construido donde la ley permitía construir.

En la gran mayoría de casos, las zonas dunares, los cordones dunares, siempre han sido, desde el año 1888 la Ley de puertos, han sido dominio público-marítimo-terrestre, entonces, no podías registrar una propiedad construida dentro de un cordón dunar.

Otra cosa es que se haya construido dentro de un cordón dunar artificial, como ha ocurrido en nuestras playas del sur, que es con la erosión el mar avanza, saliniza los campos de cultivo y se convierten en cordones dunares artificiales, eso no es un cordón dunar natural, está provocado, por lo tanto, es artificial.

También usted comenta que, a parte de las infraestructuras portuarias y demás, también es porque se ha construido mal.
Yo creo que, cuando un daño como provocan los embalses y los puertos es de tal magnitud, el hecho de que se haya construido, es decir, la playa de Gandía, lo ha puesto como ejemplo, ha construido bien, ¿no?
Tiene 200 metros de playa, sin embargo, precisamente la playa de Gandía es la que ha construido sobre cordón dunar y sobre playa.

No podemos decir que nuestras playas estén construidas mal porque si nosotros tenemos, estas playas tienen una falta de sedimentos, es normal.
Ahora, claro, ahora ves las fotos de ahora y han construido mal, pero eso es falso.
Por eso estamos aquí desde Somos Mediterránea también para sacar la realidad y mostrar a toda la gente la pura realidad.

De Vox comentaba que se suele utilizar el cambio climático para esconder, es como el que barre y pone la porquería bajo el sofá, pues, efectivamente.
Se está sacando ahora el cambio climático que el efecto, yo no soy técnico, pero viendo los estudios de los expertos, del IPCC y viendo los ejemplos que acabo de poner, si estas playas del sur han perdido unos doscientos metros, ¿qué pueden haber perdido por el cambio climático?
¿Un metro?
¿Dos metros?
Es que es insignificante.

Y luego comentaba que los 1.
200.
000 metros cúbicos que se tenían que haber aportado desde el 2015, no.
Eso, y quizá con esto contesto otra pregunta, hay un proyecto que hace un año y medio, en el mes de mayo, perdón, en el mes de marzo-abril del año pasado hubo una reunión con un delegado del Gobierno y el jefe del Servicio de Costas con siete alcaldes Tavernes, Gandía, perdón, Oliva y todas las playas estas, y ahí en la reunión con la delegada del Gobierno se les dice que se va a rescatar el proyecto de 2015, se va a poner en marcha y que en unos dos años o año y medio, esos son los comentarios que me han hecho los alcaldes, eso estará ejecutado.
Yo he sido muy, muy… bueno.

Efectivamente, en el mes de octubre, el 26 de octubre del año pasado se adjudica la redacción del proyecto, que esa redacción del proyecto en la memoria administrativa habla de que tiene ocho meses para presentar en la redacción del proyecto a exposición pública.
Faltan 10 días o 15 días, no sé, 16 días para que haga un año.
Pues en junio tenía que estar publicado.

No sabemos si han incumplido los pliegos o qué, pero el proyecto no está publicado.
O sea, ya llevamos dos años, ya llevamos año y medio, o sea que de dos años nada.
Va a ser como el Saler, como Denia… que van a ser cinco o seis.

Y aquí dijo demarcación de Costas que no iba a llevar ni un gramo de arena hasta que se hiciera la ejecución del proyecto.
Por ese motivo, digo yo, la playa de Piles le ha pasado eso, que no han llevado ni un gramo de arena.

A ver, Ciudadanos, señora Peris, parte de sostenibilidad puertos… Nosotros, evidentemente, las soluciones técnicas estamos hablando con expertos, estamos incluso desde Somos Mediterránea tratando de atraer al conocimiento con exposiciones, con ponencias y demás.
El caso de Nules, el caso ahora de… bueno, en fin, varios casos.
La cuestión, nosotros no somos expertos, pero hay una cosa: si esos sedimentos se siguen manteniendo, se siguen colmatando los embalses y los puertos no devuelven parte, ya no digo todos, parte, eso, técnicamente, todo es posible, podemos montar escolleras, podemos montar arrecifes, podemos montar lo que sea porque ese es un daño endémico.
Eso será una solución, el poner escolleras y demás, una solución temporal, pero si los sedimentos no llegan, lo que he dicho yo antes, dentro de 100 años, porque están los estudios, todos los embalses están ya sin capacidad de almacenar agua y el 60 % de las playas que están en erosión, habrán sido invadidas por el mar.
Hay que regular el hecho de que la retención de sedimentos por estas infraestructuras se considere un daño, o un delito, o como quieran llamarlo, medioambiental.
Mientras eso no se consiga, las soluciones son parches.

El coste, evidentemente, ¿quién tiene que pagar los costes?
Las eléctricas, las autoridades portuarias, las Confederaciones hidrográficas.
Ustedes saben los miles y miles y miles de millones que se mueven.
Si esas actividades no son sostenibles, las tienen que convertir en sostenibles, no es posible lo que está ocurriendo.

Yo he leído, no puedo afirmarlo, pero he leído bastante buena documentación que Endesa en el embalse de Riba Roja o no sé qué, que está en el Ebro tiene una concesión de 65 años, lleva 62.
En el contrato hablaba de entrega del 25 % de la energía que generaba al Estado, ese era el canon.
No ha entregado ni un kilovatio.
Eso se ha valorado en 450 millones de euros, un embalse, ¿eh?
, uno de los más grandes de España.
Generan dinero o el puerto de Valencia declara todos los años 30 millones de beneficio, ¿esto qué es?

Respecto a la ampliación del puerto de Valencia, nosotros desde nuestra posición de Mediterránea defendemos que cualquier obra que se haga que no genere un mayor daño y que sea sostenible, lo mismo decimos del puerto de Gandía, si no es sostenible… Esa es nuestra defensa y creo que la defensa de todos los que estamos aquí, o sea, si no es sostenible que no se haga.
No entramos en temas políticos ni tal.
Está claro que queremos sanidad y queremos generar una economía, pero una economía sostenible no que nos dé para comer hoy y que las próximas generaciones se queden sin nada.

Bueno, no sé si de Compromís, como soluciones para sacar los sedimentos de los ríos pues… es que no sé si me han hablado de eso.
Mantenimiento del flujo de sedimentos.
Los caudales ecológicos, hoy día, según los estudios, entre el 91 y 95 % de sedimentos se quedan retenidos en los embalses.
¿Por qué no salen?
Evidentemente porque no interesa, porque no les interesa.
Hay fórmulas y hay países que lo están haciendo, que es sacar cuando vienen las lluvias fuertes abrir las compuertas de abajo que están todas colmatadas, ya no funcionan, ya no las pueden abrir y entonces sacar el agua cuando lleva corriente y sacarla río abajo hasta que llegue al mar o llegue donde tenga que llegar.
O sea, aprovechar los momentos de una lluvia intensa para poder…

Y luego hay otros sistemas, hay varios sistemas, pero yo no soy técnico, pero soluciones técnicas las hay.
Vale dinero, pero es lo que hablamos, las eléctricas y todo el mundo tienen dinero para pagarla, sobradamente, y sino que convierten su actividad en sostenible.
Yo tengo una empresa y tiene que ser sostenible; si no es sostenible, la cierro.

Señor Castelló, Partido Popular, me ha hablado de los sedimentos, la pérdida de sedimentos es algo natural, evidentemente, lo sabemos todos, lo que pasa es que los sedimentos están calculados los de los embalses, pero los de los puertos no.
No hay ningún dato que especifique cuántos sedimentos hay acumulados al norte del puerto de Valencia, o al norte del puerto de Sagunto, o al de Gandía.

¿Qué responsabilidad cree que usted del cambio climático?
Creo que antes lo he contestado, el cambio climático, también lo dice el ministerio en la web, del ministerio de transición ecológica que, debido a que está afectado por la acción humana, puertos y embalses, no es evaluable, no se puede saber.
Sí que hay unas cifras de que si incrementa dos centímetros del mar aumenta un centímetro la playa.

¿Y cómo veo el turismo y demás?
Yo digo siempre: si la película es mala, no voy al cine; si no hay arena, no voy a la playa.
Todo esto está afectando mucho a la economía, vamos, lo sabemos todos, creo que es tan elemental… La playa donde estoy yo, por ejemplo, es playa de Bellreguard, veraneo, podría decir que unos diez o quince comercios el 1 de septiembre cerraron, claro, es normal, ¿a quién le atrae ir a una playa en la que no hay espacio?

Bueno, y el proyecto de 2015 creo que lo he dicho ya bien, ¿no?
Bueno, que es un proyecto que, además, creo que nace con mal pie porque habla de una aportación del millón doscientos mil, pero es ahora cuando lo quieren aportar, ¿vale?
, con datos de estudios del año 2010 y que puede haber un dique o un tal, como ha comentado el señor, pero entendemos que eso es otro parche, otro parche, pero más, es decir, la arena volverá a irse.
Es decir, o sacan los sedimentos o montan arrecifes o…, en fin, lo que sea.

También es un proyecto de 7,9 kilómetros, valorado en 8 millones de euros.
Sin embargo, el Saler, que es un kilómetro menos, se valora en 30 millones.
O sea, no me cuadra, no me cuadra.

Y el señor PSOE, del nuevo reglamento, ¿qué pienso?
Pues, bueno, es muy fácil, ya lo he comentado, la Comunidad Europea, el Parlamento Europeo y el Consejo de Estado dijeron que esa ley era una ley arbitraria, que deje en indefensión jurídica a los ciudadanos, etcétera.
Se dijo que se cambiara.
Y ahora no han hecho…, no solo cambiarla, la han cambiado al contrario.
Es decir, ¿cómo es posible que digan que con una ola que llegue pueda el técnico, no un juez, el técnico pueda confiscar esa propiedad?
O sea, ¿dónde vamos?
Hay un revuelo… O sea, aquí todo son problemas de… O sea, hay un revuelo tremendo.
Es decir, es una ley que lo que hay que hacer es cambiar la ley y no aprobar… Y yo espero que todos los partidos políticos vayan en contra de la aprobación de esta ley -creo que es no sé qué día de noviembre-, porque es tan absurdo… Se ve que no conocen la playa, no sé, o es que quieren seguir confiscando y pasar a ser propiedad… todos los terrenos de las propiedades de los municipios y particulares, ¿no?

Bueno, el puerto de Gandía, la ampliación.
El estudio que yo leí, que supongo que será el mismo, hablaba de una pérdida de dos mil a cuatro mil metros cúbicos de arena.
Entonces, parece que ahí había un compromiso de que cada cuatro o cinco años el puerto tendría que aportar, pues, no sé, diez o quince mil metros cúbicos cada vez, que eso es como…, ¡vamos!
, una gota en…, eso no vale para nada, ¿no?

Nosotros, en su día, ya dijimos que, mientras el puerto no solucionara el problema, que no veíamos adecuada la ampliación del puerto, evidentemente.
No vamos en contra del sistema económico, de tal, pero sí que vamos en contra de que se haga algo no sostenible.

Y, bueno, creo que…, no sé si me he dejado algo, es difícil.

El senyor vicepresident:

Molt bé.

Moltes gràcies, senyor Cremades.
Jo crec que ha contestat, més o menys, a tot.

Moltes gràcies per vindre, per contar-nos les seues opinions.

I ja passem al següent compareixent.

El senyor president de l'associació Salvem les Platges al Sud de Gandia:

Molt bé.

D'acord.
Moltes gràcies a tots.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

El senyor vicepresident:

Molt bé.

Reprenem la comissió, senyories.

És el torn del representant de la Plataforma el Litoral per al Poble, senyor Vicent Martínez i Sebastià.

Benvingut, senyor Martínez.

Compareixença del senyor Vicent Martínez i Sebastià, representant de la Plataforma el Litoral per al Poble

El senyor Martínez i Sebastià:

Gràcies.

Bon dia a tots i totes.

El senyor vicepresident:

Com sap, disposarà de huit minuts per a fer una primera intervenció; després, disposaran els grups de dos minuts cadascú per a fer preguntes i plantejar qüestions; i tindrà una segona intervenció d'al voltant de dotze minuts.

I, sense més, quan vosté vullga, li dona al micro.

El senyor Martínez i Sebastià:

Val, bon dia.

Primer, vull aclarir o introduir què és la Plataforma el Litoral per al Poble.
Esta plataforma agrupa associacions de veïns i veïnes del litoral valentí, des de la Malva-rosa fins al Perellonet, altres col·lectius d'estos barris i pobles de la mar i ciutadans varis, alguns d'ells tècnics i professionals que aporten la seua opinió especialitzada al debat urbanístic, social i mediambiental d'esta franja de València.
Ens ocupem dels temes que sobrepassen a estes associacions per la seua importància, volum o afecció al conjunt de la ciutat.

Abans de començar, he de reconéixer-vos que soc un representant de circumstància, en teoria hauria d'haver vingut una persona un poc més acurada en el tema, però per problemes laborals no ha pogut vindre.
Jo intentaré, sobretot en la segona intervenció, complir les expectatives.

Així i tot, esta intervenció inicial és l'amalgama d'unes aportacions debatudes al si de la nostra plataforma pels tècnics, veïns i veïnes.
Algunes d'elles, al llarg del seu periple vital ja dilatat i vivint sempre vora mar, han vist com la platja del seu poble s'ha anat degradant o modificant radicalment a mesura que el port de València s'ha anat ampliant.
En els casos més greus, la situació de les platges en regressió per culpa dels temporals i altres dinàmiques afecta personalment i materialment a un gran nombre de famílies.
També es veuen afectades per possibles modificacions de la consideració jurídica dels espais on tenen les seues propietats i pel que açò implica respecte a la titularitat dels seus habitatges, al seu moment construïts legalment.

Com a usuari diari del recinte portuari i veí del Grau, he constatat que l'Autoritat Portuària de València ha actuat alguna vegada sense la completa observança deguda a les normes legals i mediambientals.
Estem parlant de la falta de contestació a al·legacions, està en procés d'un procés jurídic una permuta de concessions i, sobretot, creguem que és ressenyable que l'ampliació de l'any 1986 es va fer a correcuita, se va fer corrent, perquè entrava en vigor la llei de l'aplicació de declaracions d'impactes ambientals sobre infraestructures públiques.

Algunes d'estes importants decisions es varen prendre amb l'aquiescència de polítics que, després, s'han penedit.
Ara hi ha d'altres encara en actiu de totes les tendències que no veuen clar algunes actuacions d'este ens públic.
Al parer nostre, el port és el culpable del desequilibri de les platges del Cap i Casal i de la multiplicació dels efectes dels temporals en les platges al seu voltant i, si s'acaba ampliant, encara hi seran molt més intensos.
Dic «si s'acaba ampliant», perquè nosaltres considerem que no està ampliat encara, que el que s'ha fet fins ara és només una xicoteta part del que aplegaria a ser el port, que el que resta per fer tindria molt més impacte del que fins ara s'ha fet.

L'ampliació del port no és necessària ni comercialment ni econòmicament.
Hi ha nombroses mesures d'intervenció sobre el territori, reordenació intraportuària, dedicació exclusiva dels terrenys comercials a tasques portuàries i sobre el sistema de gestió dels espais portuaris, és a dir, coordinació amb els altres ports de l'autoritat portuària, coordinació amb els altres molls de l'arc mediterrani de la costa espanyola i modificació de la llei de ports que suplirien les necessitats futures del recinte comercial, perquè s'està funcionant com a competència entre els mateixos ports espanyols i se solapen infraestructures i se competix pel mateix rang comercial…, ni milloraria significativament la connectivitat del seu hinterland.
Fins ara, per fonts del port, del mateix port, el port de València té connexió amb vora quasi mil ports de tot el món.
Per tant, creguem que les connexions estan garantides.

Els possibles beneficis de l'ampliació són molt controvertits i no creguem que la relació cost-benefici siga d'interés per a la societat valenciana, havent-hi, com hi ha, altres sectors que, d'invertir en ells, tindrien un retorn més ràpid i cabalós que el projecte d'una naviliera privada.

L'ampliació del port seria molt contaminant per les obres i per l'activitat industrial.
No hem de defugir que el port no deixa de ser un polígon industrial a tocar d'una ciutat; ningú voldria, a l'altre costat del seu carrer, un polígon industrial.
Els vaixells portacontenidors i els creuers són dels transports més contaminants que hi ha.
Les zones d'ancoratge patixen estralls i tenen paleses conseqüències sobre les dinàmiques costaneres i la força dels temporals.
L'ampliació del port hi tindria irreversibles efectes mediambientals negatius sobre les platges, sobre el Parc Natural de l'Albufera, sobre els ecosistemes marins del litoral valencià i sobre la salut del veïnatge dels pobles de la mar.
Han mesurat…, algunes associacions mediambientals en la ciutat de València mesuren que, durant certs moments del dia, hi ha pics de gasos tòxics de sofre i de nitrogen en els barris a tocar del port, que coincideixen en l'afluència de camions.
I també, altres associacions mediambientalistes de tota Europa han constatat que els barris a tocar dels ports de les ciutats portuàries estan al voltant d'un 15 % més contaminats que els barris de la resta de la ciutat.

L'ampliació del port no té trellat en el context d'emergència climàtica en curs.
Va en la direcció contrària al sentit actual de les infraestructures modernes que busquen la neutralitat de carboni i la relocalització del teixit industrial.
De fet, s'estan allunyant els recintes portuaris de les ciutats sempre que s'estan reordenant.

A més, s'ha obviat les contradiccions tècniques que tindrà el canvi de disseny de la terminal portuària.
El dic de recer no està calculat per a recolzar una plataforma d'activitats marítimes.
Totes les terminals, fins ara, s'afonaven.
S'han tingut que pilotar al llarg del temps perquè s'afonen, i això que estan molt més prop de la mar.

Està a barlovent dels temporals habituals, i casi perpendicular a estos temporals.
Jo vaig estar ahí en el Glòria i estic casi convençut de que un temporal com el Glòria, una altra vegada, amararà la terminal nova de contenidors, amb els problemes que això pot tindre, sobretot, per als components tècnics i electrònics d'una terminal semi-automatitzada.

Implicarà segur la construcció d'un túnel d'accés.
Un túnel d'accés nord a 400 milions d'euros el quilòmetre, a pagar per les instàncies públiques.
Que, si té afeccions mediambientals, contemplarà el cercle viciós i multiplicador dels efectes dels temporals, potser, sobre les platges urbanes, riquesa principal del turisme de la ciutat de València.
És de suposar que, tot plegat, farà que els pressupostos inicials queden desfasats.

Cal implementar mesures pal·liatives, sempre que estiguen avalades pels preceptius informes mediambientals positius.
La col·locació d'esculls artificials aigües endins basats en elements dissipadors pareix que ha obtingut resultats positius, que hem de considerar seriosament sempre que no tinguen efectes adversos.

No podem dir el mateix dels espigons i dels transvasaments de sorra entre platges, que s'han demostrat com a inútils per a solucionar els problemes derivats dels temporals i ha tingut implicacions mediambientals negatives, com modificació de dinàmiques litorals i alterament de praderes de posidònia.

Sobre la proliferació de passejos marítims vora mar, pareix que hi ha coadjuvat a la intensitat dels efectes dels temporals per dificultar la estabilització i renovació de la sorra.
Açò… tenim que puntualitzar que no hi ha cap tècnic en la plataforma que puga assegurar açò, perquè no hi ha cap especialista en el tema de la urbanització de passeigs marítims.
Ens basem en publicacions i alguns estudis.

Conclusions.
En quan segons l'anàlisi dels efectes del canvi climàtic, caldria separar entre quins efectes són deguts a la no observança de les mesures correctores derivades de l'execució d'un projecte i les que ho són en contra de les directives d'impacte ambiental.

Les successives ampliacions del port de València han ocasionat tant la regressió com la egressió costanera, i este efecte no ha sigut corregit, ni tampoc reparades les altres conseqüències secundaries d'aquelles.
Per tant, el port com a promotor d'estes ampliacions i responsable dels seus efectes negatius incompleix el principi de «qui contamina, paga».

En esta irregularitat actuaria de col·laboradora necessària la mateixa administració pública, que ha de donar instruccions i vigilar per evitar esta injusta situació.
Parlem en este cas de la Dirección General de Costas.
La Unió Europea no pot finançar projectes d'infraestructures portuàries, si prèviament no s'observa el compliment de directives mediambientals en projectes ja desenvolupats per part dels estats membres.

Tanmateix, estes mesures pal·liatives, degudament calibrades, no han de tindre més que un caràcter provisional fins que s'escometa la solució que milloraria, radicalment, els problemes causats per l'increment de la força dels temporals pel canvi climàtic.
A saber, el desmantellament del dic de recer que s'endinsa a la mar 2 kilòmetres i mig, comptant des de la línia de costa original.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor Martínez.

És el temps dels grups, començant per Unides Podem.
Senyora Blanes, quan vullga.

La senyora Blanes León:

Gràcies, president.

Y moltíssimes gràcies, senyor Martínez.

Bé, la nostra posició jo crec que és amplament coneguda, però sí que m'agradaria preguntar-li, doncs, per coses que segur que vostés em consta que tenen molt estudiades i molt valorades.
I seria la qüestió… bé, vosté ha parlat del cost-benefici, que no justificaria eixa ampliació del port.
I a mi, sí que m'agradaria si pot aprofundir un poc mes enllà de dir… sempre es justifica pels llocs de treball que generaria, si això és cert o no?
També, el tema del cost ambiental.

Vosté ha estat parlant del que ja tenim, però com podria incrementar-se eixe cost mediambiental en temes de contaminació, en temes de… sobre el transport, sobre transport de carretera, com podria incrementar-se.
I també si vostés tenen calculada la necessitat o no d'eixa ampliació per la utilització que s'està fent fins ara i les possibles previsions d'ampliar eixes necessitats que justificarien l'ampliació.

Ha parlat vosté, també, dels dics dins de la mar.
Ací també s'ha parlat més d'una vegada sobre aquesta possibilitat de solució per a pal·liar alguns efectes de cara a la costa.
Si podria explicar-nos un poc més en què consisteixen i, com bé ha dit, que en principi no afectarien almenys de la mateixa manera que afecten els espigons que s'estan fent.

I, després també, en la qüestió de… bé, d'eixa afecció que sempre es parla, de l'afecció a les platges del sud.
Però també, evidentment, les platges del nord estan afectades, encara que sembla que, quan és incrementar no és problemàtic i, quan és regressió sí que és problemàtic.

Però, al final, estem canviant eixa morfologia i no sé si ens pot valorar un poc millor en què… quins son eixos efectes, tant al nord, com al sud.

Gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora Blanes.

És el temps del grup Vox Comunidad Valenciana.

Senyor Pascual, quan vullga.

El senyor Pascual Pérez:

Sí, muchas gracias, señor presidente.

Eh… bueno.
Vamos a ver, yo tengo que decir que, cuando estaba escuchándole a usted, señor Martínez…

Bueno, primero de nada, antes de nada, bienvenido y gracias por su comparecencia, pero cuando estaba escuchándole, la verdad es que he tenido que mirar a ver cuál era el nombre de esta comisión porque, al final, es Comisión Especial de Estudio de las Medidas de Prevención de los Riesgos Derivados de los Fuertes Temporales.

Entonces, claro, la mayor parte de su intervención se ha centrado única y exclusivamente en la ampliación interior, que no exterior, del puerto de Valencia.
Usted ha comentado que no es necesaria.
Bueno, tampoco depende de ustedes, ni tampoco es competencia determinarlo en esta Comisión Especial de Estudio para las Medidas de Prevención de Riesgos de Fuertes Temporales.

Otra cosa es que usted me diga, o nos diga que la presencia del puerto implica o afecta a las playas sur, norte… en diferentes aspectos, y para eso creo que ha sido que, la convocatoria, por lo de menos eso entiendo yo, que es por lo que se le ha convocado a esta comisión.

Usted me ha comentado que nadie quiere un polígono industrial al lado de su casa.
Bueno, pero todos queremos trabajo, y los polígonos industriales, el puerto… implican una cantidad de miles de puestos de trabajo que son necesarios para el futuro y el progreso de este país.
Y, por lo tanto, pues no podemos estar de acuerdo con usted.

Usted también ha comentado que los desplazamientos de arena no son soluciones.
Es que en ningún momento nadie ha dicho que sean la solución al problema, pero sí que es una medida de mantenimiento de las propias playas.

Pero bueno, ya que usted comenta que el nombre de la plataforma es «El litoral per al poble», pues quería preguntarle con respecto a la afección de la Ley de costas.
¿Qué les parecen desde su asociación, desde su plataforma, que mediante el Reglamento de la Ley de costas el gobierno sea juez y parte en toda esta cuestión de la regresión del litoral?

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Gràcies, senyor Pascual.

És el temps del grup Ciudadanos.
Senyora Peris, quan vullga.

La senyora Peris Navarro:

Gràcies president.

Gràcies, senyor Martínez, per estar ací.

Escoltar a la societat civil en esta comissió era un dels objectius, però me va a permetre que, igual que soc molt dura quan ací intervé el president d'Autoritat Portuària a petició d'este grup parlamentari, jo hui li vullga ací manifestar que açò ja duguem temps, que jo també ací he demanat la compareixença.

Inclús, últimament, per eixes suposades noticies que eixien, que s'havia donat un fraude… no sé què de contractes en el tema d'autoritat portuària.
Vull dir, que jo soc igual de dura en el meu grup parlamentari, però ací, és que hi ha coses que chirríen.

Són dos versions tan contradictòries: lo que diu Autoritat Portuària i el que vostés ens estan dient.
Que a mi m'agradaria aclarir la veritat, i per això li dic que… coses, no?
Mire, ja partim de que, per a mi, el port és un motor econòmic, i nosaltres apostem per creixement econòmic i sostenibilitat.
S'ha de poder conjugar.

Anem a veure en altres comunitats, com per exemple Catalunya i el port de Barcelona no té cap de problema en les seues ampliacions.
Ací tot el rato vosté ens ha dit l'ampliació del port, però claro, ací ens diuen que l'ampliació del port ja es va fer en els anys 80.
Ací està treballant tot en el que es dins del dique abrigo.
Caramba!
, agrairia que un poc ens ho digueren.

Hi ha paraules molt dures en la seua intervenció que no s'observa, que no s'ha complit la normativa.
Clar, jo soc lletrada, i a mi quan no se compleix la normativa és que estem fent coses il·legals.
On exactament, si m'ho pot concretar?
Perquè clar, jo crec que, al final, s'arriba a un moment on se polititza tot el tema de la via i, per lo tant, a mi eixes coses, no.

M'ha cridat l'atenció la data que vosté ha donat: 400 milions d'euros per cada quilòmetre.
Clar, en quin projecte?
Passarà l'accés nord, pel que és hui la CV-21?
Passarà per dins de la mar?
És que no ho sabem.
Con lo qual sí que m'agradaria si té més informació d'això… perquè, efectivament, va a ser decisiu tot açò.

Després, hi ha una cosa que a mi ningú me contesta.
Ve ací l'Autoritat Portuària i me diu: «no se soluciona el tema de la regeneració perquè no volen».
Hi ha 15 milions d'euros dipositats des de fa 10 anys que ningú ha reclamat, i costes i… I clar, ací estem tontos o què?
Eixos 15 milions per què no s'han invertit en regenerar?

Vosté deia: «Qui ho faça, que ho pague».
I per què estan eixos 15 milions ahí pul·lulant, de que ningú ha reclamat al port de València?
M'encantaria que ho diguera.
I després clar, no entenc una altra… acabe ja, president.

Valencia Port invitada por el Banco Mundial para presentar sus buenas prácticas de relación puerto-ciudad.
Clar, vosté comprendrà que ens arriben informacions completament contradictòries.
El Banc Mundial, doncs home, no és una cosa que es pugam… Bé, doncs en eixa reflexió.

Moltes gràcies per la seua intervenció.

El senyor vicepresident:

Gràcies, senyora Peris.

És el temps del grup Compromís.
Quan vullga, senyora Ferrer.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Moltes gràcies, president.

Moltes gràcies, senyor Martínez, per la seua compareixença.

No abundaré en quina és la posició del nostre grup parlamentari, del nostre partit en relació amb l'ampliació del port, perquè és sobradament coneguda la nostra oposició a eixa ampliació del port, que considerem innecessària i summament impactant.

En relació amb la temàtica d'aquesta comissió, una pregunta perquè a tot el món li quede clar: considera que l'ampliació del port de Valencià agreujarà els efectes perniciosos dels temporals sobre les platges del sud?
Eixa seria una qüestió.

També, considera que l'avaluació dels impactes ambientals de l'ampliació del port hauria de fer-se conjuntament amb la de totes les infraestructures necessàries per a donar-li servei?
Perquè clar, si anem trossejant projectes, resulta que no s'entén, no?
Si no avaluem conjuntament l'entrada… el transport per carretera o per ferrocarril per a propiciar el funcionament, no s'entén massa bé com quedaria això.

També m'agradaria preguntar-li quines han estat, fins ara, les mesures que s'han pres per part de l'Autoritat Portuària i les administracions competents en matèria de costes per a reduir l'impacte que ja té el port de València sobre les platges del sud.
I també si han estudiat alguna cosa en relació amb l'impacte que genera o ha generat l'acumulació de sorra en les platges del nord.

I ho deixe ací.
Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Gràcies, senyora Ferrer.

Ara és el temps del grup popular.

Senyor Castelló, quan vullga.

El senyor Castelló Sáez:

Muchas gracias, presidente.

Gracias, señor Martínez, por su comparecencia.

Mire, yo he sido ocho años consejero de la Autoridad Portuaria de Valencia, y me ha alarmado usted con lo que acaba de decir porque digo: ¡cuánto han debido cambiar las cosas!
Yo recuerdo perfectamente que teníamos reconocimientos, no a nivel español, a nivel europeo y a nivel mundial, sobre sostenibilidad, recursos naturales, tratamiento de contaminación y de residuos, sobre reciclaje, pioneros en certificaciones ambientales en Europa.
Y, claro, ahora me dice usted todo esto y digo: bueno, pues ha pasado un tiempo, ¿tanto han cambiado las cosas, de verdad?

Oiga, ¿cree que la consellera de medio ambiente está haciendo la vista gorda ante los niveles de contaminación no permitidos en la normativa que usted está denunciando?
¿Cree que está perjudicándose la salud de los vecinos?
¿Tiene algún informe?
¿Han formulado ustedes alguna denuncia?
Porque estoy sinceramente alarmado.

Ha dicho que sus posicionamientos se basan en estudios, ¿cuáles?
¿De qué entidades?
A usted, sinceramente, lo he visto tremendamente documentado, ¿nos podría decir qué formación tiene usted respecto a estos temas?

Nos ha comentado, después, en el tema de la regeneración de las playas, circunstancialmente, que hay algún proyecto concreto de arrecifes sumergidos para mejorar la costa.
No sé si ha dicho que había algún proyecto concreto o que a usted le parecía buena idea y que estaba funcionando en otros lugares.
Me gustaría que aclarara esa cuestión, que no la he entendido yo bien.
¿Habría alguna otra medida que les parecería adecuada para la regeneración de la costa o establecer algún tipo de medidas correctoras?
¿Cuáles dirían ustedes que no?

Y, finalmente, ha dicho usted que la regresión y el estado de la costa en la zona que a usted le compete es culpa exclusiva del puerto de València, o prácticamente exclusiva, si lo he entendido.
Bueno, dígame usted qué parte cree que es responsable el puerto de València y que parte cree que es cuestión que tenga que ver con el cambio climático.

Muchas gracias, presidente.

El senyor vicepresident:

Gràcies, senyor Castelló.

Ara és el torn del grup socialista.

Senyor Laguna, quan vullga.

El senyor Laguna Asensi:

Muchas gracias, señor presidente.

Muchas gracias, señor Martínez, por su comparecencia aquí.

Y usted ya advertía también que está haciendo parte de un esfuerzo al tener que sustituir a otro compañero de la plataforma.

Uno de los problemas más graves que está teniendo nuestro litoral desde hace muchos años es la urbanización, un tanto descontrolada, de la costa, y su masificación.
En los 470 kilómetros de costa de la Comunidad Valenciana, en un 14 % del territorio, se concentra el 56 % de la población y se genera una gran actividad económica, de lo que ya se ha hablado aquí.
Esta situación debería convivir necesariamente con herramientas para la protección de la biodiversidad, el medio ambiente y la sostenibilidad.
Entre otras, entendemos que las administraciones deberían ser más eficaces a la hora de activar esas fórmulas de protección y que debería producirse un mayor cruce de información con los ayuntamientos, por ejemplo, que son los que redactan los planes generales de ordenación y los que pueden ir ajustándolos, puntualmente, de manera empírica.
Esa desordenación que se ha producido durante años, junto a otros elementos que provocan el deterioro de nuestro litoral en su conjunto y que sería prolijo enumerar, sin duda, contribuye a una mayor vulnerabilidad frente a temporales y borrascas, llámense Gloria, como citaba usted, Filomena, o cualquier otra agresión meteorológica o de la acción del hombre.

Sobre ordenación y protección del territorio, me gustaría saber qué opinión le merece el Pativel, el Plan de acción territorial de la infraestructura verde del litoral, que fue impugnado por una inmobiliaria, precisamente.

Por otra parte, uno de los problemas principales que tenemos es la información y la predicción de temporales, algo realmente complicado de hacer con exactitud, al decir de la mayoría de técnicos que han comparecido en estas Corts, con el fin de prevenir parte de sus consecuencias.
Pero sí que es cierto que se están aplicando nuevas técnicas para mejorar el diagnóstico y el seguimiento del estado de nuestro litoral.
Y, por parte de la Generalitat Valenciana, se ha procedido a elaborar una cartografía con un visor para la adaptación del cambio climático, que contempla diferentes escenarios, impactos y riesgos.
También me gustaría saber su opinión sobre este visor para trabajar el futuro.

Nada más.
Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor Laguna.

I ara, per a intentar contestar a totes les qüestions plantejades, senyor Martínez, disposarà d'al voltant de 12 minuts.

Quan vosté vullga.

El senyor Martínez i Sebastià:

D'acord, respecte de la primera intervenció, la responsable d'Esquerra Unida, i puc enllaçar amb allò que el representant de Vox, respecte als llocs de treball, d'eixos sectors que al llarg del procés s'han publicat xifres de llocs de treball molt diferents.
Al començament es parlava de 3.
000, després un informe diu de 6.
000, de 15.
000, després 38.
000, 42.
000.
Jo supose que estes dues últimes xifres serà contant tot el que inclou el sector portuari, però també és veritat que quan es va parlar de l'ampliació de 1986, es parlava de 150.
000 llocs de treball.
És a dir, que no hi ha un estudi seriós que el port tinga una afecció significativa respecte als llocs de treball, ni en el sector portuari, ni en l'àrea metropolitana, ni tan sols en el hinterland de València.

Els costos ambientals, no sols estem parlant de contaminació, que és el que, en particular, a la meua associació li ateny, sinó també les afeccions a les infraestructures.
Necessitaran uns vials i, com dic, un accés nord, i aprofite per a contestar al representant de Ciutadans, el cost de l'accés ve per la comparança d'un túnel molt similar que s'està preparant en Suècia, o que està projectat en Suècia.
És a dir, com, en teoria, eixe tema és tabú perquè és una conseqüència que vindrà de l'ampliació, no es sol parlar, però serà un gran cost per a les arques públiques.

Els efectes dels dics són palesos, creiem, perquè, tal com deia en la meua intervenció, només per l'experiència vital de les persones que, durant dècades, han viscut com, amb l'ampliació del port, es produïen problemes en les platges, poc més hi ha a dir.
Ara bé, quant a l'afecció exacta de quina part és del canvi climàtic i de l'afecció del port, no podem estrictament dir-ho, en quin percentatge exacte.
Però el que està clar és que és un element que coajuda a esta regressió, per una part, i l'egressió per l'altra.
La part nord té una egressió molt important, i això influeix en la qualitat de la platja que, com dic, són platges urbanes de què depenen un sector molt important, quasi el més important a la Comunitat Valenciana, com és el sector del turisme, o almenys a la ciutat de València.

Quant al polígon industrial de què parlava vosté, sí, tot el món hem d'acceptar que han d'haver-hi zones industrials.
Ara bé, però renove una de les idees principals de la meua intervenció: costos-beneficis.
El cost ambiental, el cost econòmic i el cost en contaminació és molt exagerat respecte als beneficis que tindrem, quan podem implementar-ho o tindre inversions en altres sectors que tindrien un retorn molt més ràpid i potser inclús més cabalós.
Açò tampoc està estudiat fil per randa, però tindríem beneficis molt més importants, creiem, que esta ampliació.
Que, al cap i a la fi, vosté parlava, estem parlant més de l'ampliació, però és veritat, ha ampliat tota esta intervenció, però és que s'ha de posar en context.
La inversió és de tal magnitud que, i això no s'ha fet, cal posar en context este assumpte i cal fer un debat seriós, acurat i a llarg termini de què suposaria esta ampliació nord, que és la que causa, evidentment no tot el percentatge, però és la que causa els problemes de multiplicació dels efectes del temporal.
Per això estem parlant ací.
No es planteja un debat acurat, en l'àmbit polític i tècnic, només som les associacions els actors que estem intentant posar en la palestra este debat.
No hi ha intenció política, pel que siga, això jo ja no entre, de posar en la palestra este tema.

Parlàvem de la llei de costes.
La llei de costes és un dels marcs primigenis d'este tipus d'intervencions en les infraestructures portuàries.
La llei de costes promociona la competició dels ports.
La llei de costes fa que es solapen infraestructures portuàries caríssimes per a intentar captar els mateixos tràfics, quan el que tindríem, en la nostra modesta opinió, seria coordinar a nivell, tant intra autoritat portuària, en els ports de Gandia i de Sagunt, intracomunitari en els ports de Castelló o d'Alacant, i de l'arc mediterrani, sobretot Cartagena i Tarragona, que tenen uns tràfics diferents del port de València, coordinar per a poder reordenar l'espai interior del port de València.
Això és una decisió molt difícil de prendre, això està clar, perquè caldria un repensament de tot un sistema, tant del port de València com del sistema portuari més important, jo crec, que és l'arc mediterrani.
Però el que tenim a guanyar és tant que jo crec que val la pena.
Per tal que tinguen un detall d'este solapament d'infraestructures i de decisions incorrectes: del port de Màlaga van haver de vindre quatre grues perquè aquell moll es va secar.
Aquell port es va secar, de sobte solapava tràfics en Tànger Med i en Algecires, i quatre de les grans grues pórtico van haver de vindre ací a València.

Una altra cosa que volia… Ah, sí, la qüestió de… Motor econòmic.
De la normativa portuària… Amb la representant de Ciutadans ja hem parlat… El motor econòmic està clar, però cal mesurar, no val tot.
I creiem, torne a la mateixa idea força, els costos no supleixen els beneficis, ni de llarg, creiem.
Del túnel ja he parlat, dels costos també.

Ah!
, sí, la relació, parlàvem de la relació que el port de València ha tingut, té certificacions, inclús té, en teoria, bona relació amb la ciutat.
Sí, oficialment.
A les associacions mediambientalistes i veïnals ens bloqueja en Twitter.
No ens ofereix reunions, no ens contesta al·legacions.
Hem d'assaltar-lo pel carrer per tal de parlar amb el senyor Aurelio Martínez.
L'altre dia, al carrer del Mar.

I les qüestions mediambientals, està clar, fan coses.
La qüestió de les aigües interiors, tenen preocupació de mantindre-les, jo soc testimoni, i de multar les persones o navilieres que no corresponen, i també tenen projectes interessants sobre energies renovables, però això no justifica que tinguen eixa insistència a portar a terme este projecte que creiem que no té trellat en el context d'emergència climàtica.

Efecte dominó, he apuntat ací.
Les infraestructures tindran un efecte dominó, no sols creiem que, si es va construint unes altres ampliacions caldran altres accessos sobretot, no soles accés nous, sinó altres vials i ampliació d'altres vials que ja tenen una repercussió, sobre tot en l'Horta Sud, en els poblats del sud…, és un efecte dominó, està clar, quan més ampliem un polígon industrial, més serveis i més accessos i més vials i més infraestructures necessitarà.
Estem parlant de la V-30, etcètera, etcètera.

Molt important, la meua capacitació.
Té vosté molta raó, jo no soc tècnic, només soc una persona que sap prou del món portuari perquè porta 25 anys treballant allí.
Ara bé, dins de la nostra associació sí que hi ha tècnics urbanistes, n'hi ha arquitectes, n'hi ha exfuncionaris de la funció pública… I el que hem parlat del projecte que té certa afecció positiva en les platges, ens ha parlat una tècnica d'Arrecifes de Valencia que, segons ella, varen fer una actuació no simbòlica, però sí un projecte a xicoteta escala en les platges del Nord i els estudi posteriors, vull dir, la comprovació posterior és que ha tingut certa mesura de fixació d'arenes.

És dir que, potser, eixa una de les vies d'actuació, ara, el que està clar que per les opinions d'acadèmics i tècnics de la Universitat de València, estem parlant de Eulalia San Jaime, d'enginyers de camins Olmos, de catedràtics de geografia Romero, vull dir, pensem que estem respaldats en este tipus d'afirmacions quan pensem que el port té molta part de culpa de la regressió al Sud i la egressió al Nord.

Estem molt d'acord en quant a les eines que s'estan implementant, sobre tot en la previsió meteorològica, a nosaltres dins del ports ens serveix molt sovint estes previsions i en quant a la reordenació lo mateix com comentava a la companya de Compromís, va ser un efecte dominó.
La reordenació de l'àrea metropolitana serà inevitable en quant a les infraestructures viaries si s'amplia el port en les conseqüències mediambientals que puguen tindre, això clar, tot té que tindre la seua declaració d'impacte ambiental.

I en quant al Pativel reconec la meua ignorància de eixe tema perquè ja dic, no soc el més acurat per a eixe tema.
Ara bé, pensàvem que la iniciativa d'una ordenació centralitzada i per a tota la costa al menys té ja el seu valor.
Que hi haja un començament de discussió política sobre com se té que escometre les actuacions en la línia de costa és molt important, és punt de partida.
És lo màxim que puc dir.

El senyor vicepresident:

Moltíssimes gràcies, senyor…

El senyor Martínez i Sebastià:

De res.

El senyor vicepresident:

…Martínez i Sebastià.

Com ja sap, pot enviar tota la documentació que considere que siga d'utilitat per a aquesta comissió al correu electrònic en el que han tingut contacte amb vostés.

I, sense més, l'acomiadem i parem deu minuts per a fer canvi de president i seguim de seguida.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

(Ocupa eventualment la presidència de la comissió el diputat senyor Carlos Laguna Asensi)

El president en funcions:

Bon dia, senyories.

Retomamos la comisión.
Ahora procede la comparecencia del señor Moratal Cendra, representante de la asociación Platges Nord de Dénia.

Imagine que li hauran explicat una miqueta…

Compareixença del president de l'associació Platges Nord de Dénia, senyor Juan Ramón Moratal Sendra

El senyor president de l'associació Platges Nord de Dénia:

Sí.

El senyor president en funcions:

Té vosté vuit minuts per a començar i fer una exposició, després cada grup tindrà dos minuts i ja, per a finalitzar, vosté en dotze minuts, d'acord?

El senyor president de l'associació Platges Nord de Dénia:

Perfecte.

El senyor president en funcions:

Doncs quan vosté vulga.
Moltes gràcies per estar ací.

El senyor president de l'associació Platges Nord de Dénia:

Me sentiu bé?
(Desconnecta el micròfon sense voler)

Bon dia a tots, soc Juan Ramón Moratal, soc el president de l'Associació Platges Nord de Dénia i els parle també en nom de les associacions de Dénia, de l'Almadrava, de les Deveses, Marines, Bassetes i Rodes, també de la federació d'associacions.

Hui en primer lloc, traslladar-los l'agraïment per part de la nostra gent per considerar valuosa la nostra participació en aquesta Comissió d'estudi per pal·liar els efectes dels temporals en les nostres costes.

La nostra exposició es centrarà únicament en les causes que, al nostre criteri, són les causants de la regressió de la costa i en les dos úniques solucions que, amb tota seguretat, frenarien aquesta regressió i, per tant, protegirien les nostres costes dels forts temporals.

Quines són les causes de la regressió?
Les platges del litoral peninsular estan desapareixent per l'absència dels sediments, no pel canvi climàtic.
El dèficit d'arena generalitzat en tota la costa valenciana i les platges caminen cap a la seua extinció i l'administració ho sap.

Per centrar-nos en les platges de Dénia, estes són el cul de sac d'una gran unitat morfo dinàmica litoral existent entre la desembocadura de l'Ebre i el Cap de Sant Antoni.
En paraules de Josep Ramon Medina Folgado, que és catedràtic de la Universitat Politècnica de València, des del Delta de l'Ebre al port de Dénia, la costa valenciana ha tingut durant segles una gran platja on les arenes es movien de nord a sud.
Aquest gran riu d'arena s'alimentava fonamentalment dels sediments aportats pels nombrosos llits fluvials de la nostra costa, més del 90 % de les arenes de les costes valencianes són d'origen continental.

Les nostres platges entraren en el segle XX en continu creixement, però el naixement de l'agricultura intensiva va acabar amb aquesta dinàmica.
Aquesta agricultura necessitava aigua, molt escassa en Espanya, pel que aquesta revolució agrària va córrer paral·lela a la construcció de grans presses i pantans, molts d'ells els que afecten a rius amb influencia sedimentaria en les nostres platges, que tenen funcionament entre 1940 i 1970.

Espanya és el segon país del món en nombre d'embasaments per habitant, segons el Llibre blanc de l'aigua d'Espanya del 2000.
Existeixen un total 1.
133 presses en servei que componen 1.
040 embassaments, amb una capacitat d'emmagatzematge superior als 56 kilòmetres cúbics d'aigua, però els embassaments a més d'emmagatzemar aigua dolça i produir energia, tenen una greu conseqüència no desitjada.
Al retindre sediments al seu fons, frenen el flux d'estos fins les platges.

En Espanya n'hi ha 6.
000 milions de metres cúbics retinguts en els seus embassaments.
La pèrdua de sediments en les platges de Dénia és tan greu que en el seminari Vigmed del 23 d'abril del 2004 en València, el catedràtic Jose Serra Peris va senyalar que s'havien perdut al voltant de 12 milions de metres cúbics d'arena entre els anys 1947 i el 2000 en el tram comprés entre el port de Dénia i el riu Molinell.

Amb totes aquestes dades podem dir que la situació actual de la costa valenciana és desesperada.
Les platges caminen inexorablement cap a la seua extinció, si no es restitueix de forma urgent l'aportament sedimentari que tenien abans de la constitució dels embassaments.

Quines serien les solucions?
Existeixen dos solucions.
Una és la restitució d'estos fluxos sedimentaris fluvials i l'altra és l'aportació de sediments des de la plataforma continental.

Per a la comunitat científica la descarrega controlada de sediments dels embassaments és una pràctica que es considera urgent i absolutament necessària per a l'estabilització de les platges, encara que és necessari que per a dur a terme aquesta acció els embassaments tinguen capacitat suficient per desembassar cabals elevats.
És l'única solució natural si de veritat es busca una solució sostenible per a les platges valencianes i l'estat ho sap.

L'altra opció que és la recuperació de les platges amb arena marina mentre la restitució dels fluxos fluvials és normalitza i sabem que es tardaran dècades, però necessàriament es tindrà que dur a terme, s'hauran d'implementar les recuperacions artificials de les platges a gran escala.

En el cas de les platges valencianes amb arenes procedents del banc d'arenes situat front a Cullera, que posseeix 90 milions de metres cúbics a 70 metres de profunditat, del qual ja es tenia un informe favorable d'impacte ambiental i inexplicablement es va deixar caducar per part de l'administració, havent de tornar a renovar aquests informes.

Volem plantejar alguns interrogants i falses afirmacions al discurs oficial a la vista de l'exposat.
Com és possible que s'atribuïsca la regressió de les platges valencianes al canvi climàtic?
A més, quan ja sabem que n'hi ha 6.
000 milions de metres cúbics de sediments retinguts en els embassaments, infraestructures que, per a més inri, gestiona el mateix ministeri encarregat de protegir les platges.

Com ens afecta aquest canvi climàtic?
El discurs oficial centra la regressió de les platges en el canvi climàtic i atribueix a aquest patró climàtic l'origen de tots els mals haguts i per haver.
Pel moment, el que a dia de hui sabem és que els efectes del canvi climàtic encara són quasi imperceptibles en la costa mediterrània i espanyola, ja que, segons els estudis, el nivell del mar tan sols augmenta, depèn de quin científic, entre 1,5 i 3 mil·límetres a l'any.
Quan l'inici de l'erosió, regressió de les nostres platges es remunta a fa més de 50 anys, quan encara ni s'havia inventat el terme canvi climàtic, però sí començaven a ser perceptibles els efectes de la retenció de sediments en els embassaments de les nostres platges.

En qualsevol cas, en el futur el canvi climàtic no farà més que agreujar la situació d'erosió que hui ja patim i la proposta plantejada d'alliberació de sediments i la recuperació de les platges amb arenes marines podrien frenar molts dels efectes negatius de les platges durant moltes dècades.

Un altre argument que s'utilitza dintre d'aquest discurs oficial és l'afecció a les praderes de posidònia.
Des de sectors ambientalistes i també des del propi ministeri s'apunta que les regeneracions artificials de les platges són dolentes, però aquesta afirmació, segons els tècnics i científics de la matèria, està lluny de la realitat, ja que en entorns erosius la regeneració artificial abocant arenes sobre platja seca és molt positiva per a la salut de la posidònia, ja que l'alimentació artificial garanteix el substrat arenós de la posidònia i aquesta tendeix a estabilitzar la platja submergida.

El verdader enemic de la posidònia és la contaminació i, ocasionalment, la pesca industrial i els fondejos no autoritzats com s'ha demostrat amb estudis duts a terme ja en les pròpies platges de Dénia.

El discurs oficial també assenyala a les cases construïdes en primera línia de platja.
En el tractament de la problemàtica de les platges es deuen jutjar els fets i no les persones.
Els fets constaten que la retenció de sediments en les presses, l'extracció dels àrids dels rius i de les platges i la desaparició de les praderes de posidònia són els causant de la regressió de les platges.
Per què llavors han de carregar els veïns de primera línia assenyalats com a delinqüents, usurpadors de lo públic amb la pèrdua de les seues cases i no apuntar als autèntics responsables?

En el primer terç del segle XX, els veïns de les platges van alçar les seues cases amb els permisos que concedien les autoritats reguladores de l'època, en Dénia l'ajuntament i la Ayudantía de Marina, més tard ho feren conforme els plans urbanístics vigents en aquell moment, desenvolupats per ajuntaments i revistats amb el vistiplau del govern autonòmic, en el nostre cas, del govern de la Generalitat Valenciana.
Els nostres habitatges són cent per cent legals i tal com diu l'informe Auken, els drets dels legítims propietaris han de ser totalment respectats, llavors per què no es respecta el dret a la propietat privada en les platges valencianes?

Del discurs oficial també volem destacar que les regeneracions sí són eficaces si es fan ben fetes.
Tenint en compte que les platges de Dénia són el cul de sac de la unitat morfo dinàmica enclavat en l'oval valencià, les seues platges van ser les primeres en patir els efectes del dèficit sedimentari i també pels ports del nord de Dénia.
I ja en els anys 70 el seu ajuntament intentava salvar la poca arena que quedava amb la constitució d'espigons perpendiculars a la costa els quals, evidentment, donaren pocs resultats, però més tard es van emprendre dos projectes regeneratius a gran escala, els resultats positius dels quals encara estan a la vista.
La regeneració duta a terme en el 1986 en les Marines i la posterior en l'Almadrava en 2004 han donat en els trams correctament regenerats resultats tan efectius que encara s'aprecien en l'actualitat.

En aquest darrer projecte cal denunciar la pèssima gestió realitzada per part del Ministeri del Medi Ambient de l'època, que va deixar sense regenerar tres dels cincs gots compresos en el projecte, ocasionant tal nivell d'erosió en l'últim tram, que el mar ha acabant destruint alguns dels habitatges, posant en greu risc la seguretat de les persones.
Esta conducta, que es podria qualificar de criminal, continua sent mantinguda fins a hui.

Quines són les conclusions?
Per pal·liar els efectes futurs del canvi climàtic devem restituir la línia de costa al seu estat anterior a la construcció dels embassaments.
Aquestes accions necessàries ambientalment i justes socialment defendran les platges valencianes dels futurs efectes del canvi climàtic, de la violència dels creixents temporals i de la pujada del nivell del mar.
És l'única solució.

En Dénia tenim tres projectes de regeneració ja redactats, que el Miteco execute urgentment i després parlem de canvi climàtic.

Em queden sols per dir dues coses: en Dénia vivim quasi tots directament o indirectament del turisme, la resta dels sectors econòmics estan destruïts o són inexistents.
El mateix ocorre en tots els pobles costaners del litoral valencià, no ens volem morir de fam, hem de salvar les nostres platges.

La nostra associació va a posar en marxa a principi d'any iniciatives ciutadanes destinades a aconseguir un canvi legislatiu en la Llei de Costes que obliguen als titulars explotadors dels pantans a alliberar els sediments retinguts i a reparar el mal (inintel·ligible) causat, que exonere d'afeccions per domini públic marítim-terrestre on servituds tots aquells immobles, part de les quals hagen sigut entropijada o patisca o haja patit regressions per causes antròpiques atribuïbles a la gestió pública o per la mala gestió dels sediments retinguts en els pantans; reforma l'article 3 de la Llei de Costes; que s'establisquen mitjançant la multiplicació de la disposició transitòria primera, que els drets de compensació als propietaris d'aquells immobles afectats pel domini públic o servituds siguen de caràcter econòmic i segons preu just de mercat, i s'elimine la concessió com a compensació o, en tot cas, quede a elecció del propietari; modificació de la disposició transitòria primera i les seues extensions a la mateixa llei i en els reglaments posteriors en la seua aplicació pràctica, i que en conseqüència paralitzen tots els deslindes en tramitació i se revisen els aprovats baix el prisma de la nova Llei de Costes.

Amb aquestes iniciatives ciutadana que hem tingut amb quasi tots els partits que esteu aquí presents em aconseguit aprovació de mocions en set dels ajuntaments costaners de la nostra comarca en favor de les nostres reivindicacions; la presentació per part de la força política Compromís, de varies preguntes parlamentaries al govern de la nació; el compromís per part de la delegada del govern de la Comunitat Valenciana per a aconseguir una taula de treball amb comissions legislatives del PSOE; la presentació d'una proposta no de llei per part del grup parlamentari Podemos i en el Congres dels Diputats i ací en les Corts Valencianes; a més del compromís per part de representants autonòmics, nacionals del Partit Popular per canviar l'actual Llei de Costes, si arriben a governar, per poder garantir l'estabilitat de les platges espanyoles i la seguretat jurídica dels propietaris afectats pel domini públic marítim-terrestre.

Els demanem que tots vostés ens ajuden a aquest projecte.
Vull acabar donant-los gràcies per la seua atenció, els demane comprensió i, sobre tot, acció perquè no fer res també provoca impactes i, sobre tot, no ens protegirà dels temporals.

El senyor president en funcions:

Moltes gràcies, senyor Moratal.

Anem a començar ara la intervenció dels partits de menor a major i, en primer lloc, tindrà la intervenció d'Estefania Blanes, representant de Unidas Podem.
Per dos minuts, quan vosté vulga, senyoria.

La senyora Blanes León:

Gràcies, president, i, sobre tot, moltíssimes gràcies senyor Moratal per la seua exposició.

Jo vull posar per davant que ací, al menys el meu grup, no vol criminalitzar als veïns i veïnes en cap cas, sinó que jo crec que ha buscar, com bé diu, l'origen pareix ser que està clar, però és conseqüència de actuacions de dècades en les que s'han prioritzat altres qüestions com siga els beneficis econòmics dels que exploten els envasaments, o els beneficis, també, en el sector de la construcció.
I no estic parlant de les seues vivendes, perquè no estem parlant d'açò, estem parlant d'altres construccions en la línia de costa, de grans edificis, que pensem que també té el seu efecte quan posem una barrera artificial davant de la nostra costa.
També influeixen les barreres artificials com puguen ser les carreteres, o també les línies ferroviàries, etcètera, les grans infraestructures que també ocasionen açò.

A mi sí que m'agradaria preguntar-li… Perquè vosté ha parlat, evidentment, d'eixos espigons perpendiculars que sabem que no han dut els efectes beneficiosos que suposadament havien de dur, tot el contrari, quan ha beneficiat temporalment la part nord, ha perjudicat la part sud de l'espigó, i per a pal·liar açò en tornem a posar un altre, i així anem, anem incrementant els perjudicis sobre els veïns i veïnes de la zona.
Però sí que m'agradaria preguntar-li per eixes altres alternatives, que també s'ha parlat molt en aquesta comissió, per a la retenció de l'arena, perquè entenem també, o almenys nosaltres, que les aportacions d'arena de mar endins com puga ser, vosté ha mencionat, el projecte de Cullera, no sempre és la solució.
Perquè, finalment, acaba sent de nou arrossegada.

A mi sí que m'agradaria, i no sé si vosté ho comparteix, plantejar-li, perquè ací no es parla que la regressió de la costa és per culpa del canvi climàtic, el problema està que hi ha una regressió per altres causes, però que, amb el canvi climàtic, sí que, que és el que ací estem intentant estudiar, s'agreugen els temporals i els efectes dels temporals.
Perquè sempre es parla açò, no és el canvi climàtic, la regressió de les platges, tal vegada no, però sí els efectes que comporta sobre la costa.

Moltes gràcies.

El senyor president en funcions:

Moltes gràcies, senyora Blanes.

Ara és el torn de… Dos minutos para el representante del Grupo Parlamentario Vox.

Señor Pascual, cuando usted quiera, por dos minutos.

El senyor Pascual Pérez:

Sí.
Muchas gracias, señor presidente.

Señor Moratal, muchas gracias por su intervención.
Y bienvenido a esta comisión.

Usted ha comentado que los problemas, la problemática de las playas de la Comunidad Valenciana no son derivadas del cambio climático, son derivadas de acciones humanas.
Y acciones humanas mucho antes de que se comenzase a hablar, o de cualquier cambio o emergencia climática y demás.
Entonces, claro, usted comenta lo de la restitución de los flujos de sedimentos a través de las vías fluviales.
¿Les han planteado alguna solución al respecto para retomar esta continuidad en el flujo para que el arrastre de sedimentos llegue a las playas?

También ha comentado que hay un banco de arena en Cullera, sumergido en el agua, de 90 millones de metros cúbicos de arena.
Y comentaba también que había un informe de impacto ambiental favorable, si nos podría ampliar esta información.
Y también ampliar con respecto al tema de la posidonia, porque aquí, en esta comisión, se ha hablado muchas veces de que todo esto está muy bien, lo de mover la arena y demás, pero, claro, luego también hay que poner en valor la parte sumergida y que no se ve.
También ha comentado de unas intervenciones favorables en varios tramos de playa, favorable, me refiero que han perdurado y han sido satisfactorias en el tiempo, y me gustaría que si nos podría ampliar esta información, en qué se basaban.

Y luego también me gustaría que comentase qué le parece a usted que las viviendas que son cien por cien legales, en este caso, en vez de tener al estado defendiendo a los ciudadanos y a los propietarios de todas estas viviendas, que el estado, a través de la administración, se mueva para defender, precisamente, los propios intereses del estado, actuando como juez y parte, ya sea por inacción o ahora con la modificación del reglamento de la ley de costas.
Porque, claro, ahora mismo solamente concreto que la ola, una vez estas viviendas…

El senyor president en funcions:

Le ruego que vaya acabando, señor Pascual.

El senyor Pascual Pérez:

…perfectamente pueden expropiárselas.

Muchas gracias.

El senyor president en funcions:

Gracias, señor Pascual.

Le corresponde el turno, por un tiempo de dos minutos, a la representante del Grupo Parlamentario Ciudadanos.

Cuando usted quiera, señora Quiles.

La senyora Quiles Bailén:

Gracias, presidente.

Señor Moratal, muchas gracias por su exposición.
Gracias por venir a esta comisión.

Y, como siempre decimos, es importantísimo para nosotros poder escuchar a la sociedad civil, que muchas veces van por delante y más rápido que vamos la propia administración.
Porque ustedes son una asociación muy activa, si no me equivoco, están integrados también en la Plataforma Nacional de Afectados por la Ley de Costas.
Y consiguieron, este grupo, que sus alegaciones fueran incorporadas al informe de la diputada europea, que usted lo ha nombrado, además, Margret Auken, que presentó en el Parlamento Europeo.
Es agradecerles el trabajo porque, al final, luchan por los vecinos, luchan por la sociedad.
Y me voy a quedar con una frase, usted decía que venía aquí y que pedía comprensión y acción.
Yo me canso, como también soy nueva en estas Cortes, desde que aquí parece que comprendemos mucho, pero no sé si actuamos lo suficiente.
Es decir, que, con todo, vamos a tomar mucha nota de lo que usted ha dicho, y lo intentaremos poner en el dictamen y que se haga algo.

Antes de usted también estuvo aquí el señor Cremades, de Gandía, que también pertenecen a la asociación Somos Mediterránea.
Vamos a ver, además, luchan de una manera común, y yo creo que, al final, conseguirán algo.
Lo que no hemos conseguido la administración, lo conseguirán ustedes, uniéndose, que hemos visto esas manifestaciones.
Y yo quisiera saber: ¿han conseguido, a través de esa asociación, algún avance?
Es decir, ¿han tenido alguna reunión con la administración, tanto nacional, autonómica y, sobre todo, también, en este caso, en su caso, en Denia, con la corporación municipal, aunque sé que no tienen competencias?
Pero, cuál es un poco la relación que tienen y la función que están realizando.

Mi pregunta es: ¿tenemos las playas protegidas ante nuevos temporales?
Es decir, están siendo reiterativos y me da la sensación de que todos sabemos cuál es el problema, pero nadie actúa.
Entonces, saber si, por ejemplo, en la playa de Dénia, se ha hecho alguna actuación desde los últimos temporales para estar preparados.
Usted hablaba, que yo me he quedado bastante…De que se han perdido en los últimos años 12 millones de metros cúbicos de arena, que es una salvajada.
¿Sabe si se está haciendo algo desde las administraciones, de las varias que han pasado, para recuperar esa arena?
¿Han tenido alguna reunión con la administración?

Y usted decía, también, en Denia, y prácticamente en todo el levante, en toda la costa, ustedes viven directa o indirectamente del turismo, entonces, tenemos que intentar que este problema no sea un problema solo ecológico, sino que acabe siendo un problema económico, y, para usted, de vivienda.
Preguntar si tienen alguna solución.
Porque nosotros siempre pensamos que, efectivamente, hay una economía…

El senyor president en funcions:

Señora Quiles, le ruego que vaya acabando, por favor.

La senyora Quiles Bailén:

Pues nada, agradecer de verdad su labor y su comparecencia.

Lo siento, presidente.

El senyor president en funcions:

Muchas gracias, señora Quiles.

Doncs, per un temps de dos minuts, té la paraula el representant de Compromís.

Senyor Ponce, quan vosté vullga.

El senyor Ponce Guardiola:

Moltes gràcies, senyor president.

Moltes gràcies, senyor Moratal, per la seua compareixença i la informació que ha donat.

Bé, jo crec que el diagnòstic està prou clar en el seu cas, perquè la situació de les seues platges no implica que sols siguen infraestructures les que han causat, diguem, l'alteració del ritme de posició i eliminació de sediments, sinó que és la no arribada de sediments el que bàsicament… Perquè ha donat un parell de dades que no… Ha comentat si hi havia 6.
000 milions de metres cúbics retinguts en envasaments.
I després ha dit que s'havien perdut 12.
000… Bé, no sé quants milions de metres cúbics havien desaparegut de les platges que tenien estimat.
Si pot aclarir eixa dada, estaria molt bé.

Bé, nosaltres, des de les comarques, i altres representants de Compromís han donat tot el suport respecte a la seua lluita.
Hem de fer tot el possible, i la veritat és que esta comissió el que sí que ha de fer és donar posicions clares i propostes de solució com més clares millor.
Perquè, d'eixa manera, ens acostarem a intentar pal·liar el problema.

Sí que és veritat que quan van vindre tècnics, preguntàvem per la baixada, diguem, dels sediments dels envasaments, i ahí no ens donaven cap solució al respecte.
Sí que ha comentat que hi ha estudis i experiències en altres llocs, i estaria molt bé tindre tota eixa informació per a poder intentar extrapolar-la.
De la mateixa manera que l'anterior compareixent ha dit que havia d'haver-hi una aportació econòmica per part de les hidroelèctriques que han explotat els envasaments i que no s'han fet.
No sé si és el moment de recuperar eixa aportació econòmica, i hauria de ser, clar, via l'estat i via el temps que faça falta si s'han estat beneficiant i no han aportat el que havien d'aportar en molts anys, en molts anys o en pocs anys, ho haurien d'aportar i, potser, contribuir a la solució.
No sé si pensen també en eixe sentit.

Se m'ha acabat el temps.

Moltes gràcies.

El senyor president en funcions:

Moltes gràcies, senyor Ponce.

Ahora, por un tiempo de dos minutos, le corresponde la intervención a la señora Díaz, representante del Grupo Parlamentario Popular.

Cuando usted quiera, señora Díaz.

La senyora Díaz González:

Muchas gracias, president.

Y muchísimas gracias, señor Moratal.

Coincidimos en muchas de sus opiniones y de lo que nos ha expuesto aquí.
Ya no solo opiniones, sino criterios técnicos que usted ha citado, cosa que, realmente, agradecemos.

Y yo quería hacer referencia a un cartel que hay en la playa Deveses, respecto de algo, una construcción que parece un paseo, y que hay un cartel, este cartel, que dice: «No está usted en un paseo marítimo, está en zona de tránsito y emergencia, costeada y reconstruida por cada uno de los vecinos, debido a la no ejecución…», que queda remarcado, «…de la regeneración de la playa.
Regeneración ya.
Playas Deveses».
Efectivamente, a mí me gustaría resaltar los inconvenientes con los que se han encontrado, durante todos estos años, ya no solo para llevar a cabo obras dentro de sus viviendas, que han sido dañadas por los temporales, sino esas obras de protección que, además, han sido costeadas por ustedes.
Y esa contradicción que hemos oído en muchos de los sitios que hemos visitado de que, por un lado, Costas les está diciendo que lleven a cabo determinadas actuaciones para proteger sus viviendas a costa suya y, por otro lado, les está multando por llevar a cabo determinadas obras para proteger sus viviendas.
Me gustaría que usted pudiera hablar de esa circunstancia y esa contradicción, que, al final, de alguna manera, tenemos que conseguir que desaparezca, y que la protección venga como obligación por parte de la administración, tal como protege la constitución el derecho a la propiedad.

Y me gustaría también que nos hiciera hincapié en esos deslindes que pide usted que se paralicen, porque, incluso antes de la modificación, y acabo ya, del reglamento de la ley de costas, oíamos, sabíamos que había técnicos todos los días en estas playas para llevar a cabo nuevas mediciones y el traslado de los mojones para unos nuevos deslindes y concesiones que quieren llevar a cabo desde Costas.

Gracias.

El senyor president en funcions:

Muchas gracias, señora Díaz.

Acabamos con la intervención de los grupos parlamentarios.

Y tiene el uso de la palabra el representante del grupo socialista, el señor Calvo, por dos minutos.

Cuando usted quiera.

El senyor Calvo Alfonso:

Muchas gracias, señor presidente.

Buenos días, señor Moratal.

En primer lugar, agradecerle sus opiniones en nombre del colectivo que representa, su sinceridad, también, y el trabajo que están haciendo en primera persona, casi.

La finalidad de esta comisión, algunos partidos la entendemos en esta búsqueda de soluciones, más que en esa búsqueda de culpables.
Y, si me permite, voy a emplear un símil un poco médico: antes de recetar un fármaco, hay que hacer un diagnóstico.
Usted lo ha llamado como causas, lo compartimos casi al cien por cien.
Sí que comparto y compartimos opinión con respecto a la compañera de Unides Podem y de otros compañeros que quizás el cambio climático no sea el detonante, pero la virulencia de él sí que ha tenido mucho que ver, porque ha hecho que se nos viesen las vergüenzas del sistema, errores pasados que estamos sufriendo ahora en el presente.
Y creo que sí que es importante.
Por eso no lo compartimos al cien por cien porque, gracias a él, o a pesar de él, estamos hoy aquí.
Y DANA, Gloria, Filomena, no es fruto de una serie de casualidades, sino que son frutos de virulencias que se van a acrecentar más adelante.

Y a las recetas usted las llama soluciones.
E incide mucho en la restitución de flujos de sedimentos.
Y ahí sí que somos un poco pesimistas, porque consideramos que es una solución un tanto a largo plazo.
De hecho, la conselleria de agricultura está invirtiendo mucho en ese proceso de modernización de sistemas de regadío para depender menos de esos embalses, y ¿considera que es una solución un tanto largoplacista?

Y en otro aspecto, el aporte de arena, pues nos gustaría que nos incidiese más en lo que ha comentado, que parece que el informe favorable del impacto ambiental se ha dejado caducar, si pudiese indagar más o incidir más en esa aseveración que es un tanto gruesa.

Y, por último, con respecto a la ley de costas, si nos puede proponer cuestiones más incisivas con respecto al tema de compensaciones, por ejemplo, también, en el tema de lindes, como ha comentado la compañera del Partido Popular.

Y nada más, incidir, otra vez, en el agradecimiento por parte de nuestro grupo, por todo el trabajo que realizan, y esa reivindicación creo que es necesaria, más todavía en estos momentos.

El senyor president en funcions:

Muchas gracias, señor Calvo.

Señor Moratal, tiene usted doce minutos, té vosté dotze minuts per a contestar com vosté vullga, als grups… Hi haurà temes que pot contestar conjuntament, per això li dic que vosté tranquil i conteste com millor puga i avant.

Moltes gràcies.

El senyor president de l'associació Platges Nord de Dénia:

Vale, para que quede constancia, son Mediterráneo.
(Rialles)

Senyora Blanes, disculpe que no he pres nota a quina formació política… Podem, disculpe.
Bé, vosté me plantejava el tema d'alternatives a l'obra civil i com el tema dels espigons, aportacions d'arena… Evidentment, jo no soc tècnic i dins de l'associació, encara que, evidentment, intentem estar al màxim informats, però el que sí que sabem és que quan s'ha fet una regeneració, i s'ha fet ben feta, continua en el temps, i crec que és un poc al fil del que parlàvem abans.

A Dénia tenim regeneracions fetes, regeneracions de la costa fetes que encara, a dia de hui, després de vint o trenta anys, continuen mantenint, la platja s'ha estabilitzat, i, per tant, entenem que la finalitat de les regeneracions són així.
Ben feta vol dir, i en el cas del nostre coneixement, tant l'obra civil com en alguns casos, en el cas que ho necessiten, que quasi sempre es així, són les aportacions d'arena, de les que siguen.

L'experiència que tenim a Dénia és que quan s'ha fet malament, perquè a Dènia es fa ver una en el 2004, en la part de les Marines, com comentava en la meua exposició, tenia cinc vasos, o siga, cinc espigons que delimitaven cinc vasos d'actuació, i en els dos que es va fer ben fet, o siga, que es van omplir, o siga, que es va fer l'obra civil i es va portar els àrids, es manté, i s'ha estabilitzat, i, de fet, és una platja que hui no ha tingut moviment ni en positiu ni en negatiu des que han fet regeneració.
O no es va fer, que es va fer part de l'obra civil, i per un tema d'àrids, que no eren els adequades perquè eren graves que es portaven de cantera, que no tenia cap sentit, com no es van aportar i es fa paralitzar l'obra, doncs l'obra civil es va quedar a mitges, l'aportació que se'ns va fer, i eixa platja no és que s'ha quedat igual o pitjor, o siga, ha desaparegut, ha desaparegut i ha destruït les cases.

O siga, tenim experiència en el que és una regeneració ben feta o no, sense saber, tècnicament, si els espigons han de ser perpendiculars, com tu me comentaves.
Eixes respostes no són nostres.
El que sí que vegem per l'experiència és que ben fetes, o quan s'han completat i s'han fet tots els estudis, doncs s'han fet bé.

El senyor Pascual, de Vox, me comentava allò de l'arrossegament de sediments a la mar.
Un poc vaig a incidir en el mateix, no som tècnics però sí que en moltes converses amb catedràtics, amb la Universitat Politècnica de València, o siga, hi ha diferents formes de fer-se.
Nosaltres no sabem quina és la més rentable, ni quina és la tècnicament més acceptada, quant al que és l'alliberament de sediments dels pantans.
El que sí que sabem, i és una evidència, és que aquestos sediments si no arriben al mar, les platges deixen de rebre una aportació que durant tota la història de les platges s'han format per aquestos sediments, ja ho he dit en les dades, més del noranta per cent de les platges estan formades per sediment continental, o siga, venen de dintre del continent arrossegats pels llits fluvials cap al mar; si aquest fluix esclata, evidentment, hi ha una mancança, falten eixos residus que arriben al mar.
Com s'han de tornar?
Eixe és un tema més tècnic que nosaltres no sabem, no tenim respostes, més enllà del que ens puguen apuntar els informes dels tècnics.

L'extracció d'arenes de l'informe favorable.
O siga, nosaltres, a Dénia hi ha tres projectes de regeneració, i un d'ells, el de deveses, que és el que està més avançat, doncs, aquest informe ja fa sis anys enrere estava tot aprovat, inclús pressupostat, i va tindre, i tenia un informe favorable, o siga, hi ha una part d'obra civil, hi ha una part d'extraccions d'arena, que depén de l'informe d'extraccions de les arenes del banc de Cullera, que hi ha un informe favorable de medi ambient, de l'impacte ambiental.
Aquest informe té una duració, va caducar perquè no es va posar en marxa el projecte i aquest informe va caducar en el seu període.
Per tant, s'ha hagut de tornar a redactar un informe de nou, començar tots els terminis, per tant, començar tot el procediment.
Aquest informe existia, i l'informe ja era favorable perquè estes arenes s'extragueren i es dedicaren, no només per a les platges de Dénia, per a qualsevol regeneració de les platges en què es pogueren considerar aquestes arenes.

Viviendas… Val, mai podem tindre la seguretat, com ha dit vosté, senyor Pascual, que les vivendes son cent per cent legals.
Ma casa és cent per cent legal, la va construir el meu avi cent per cent legal, jo l'he mantingut cent per cent legal, però en la llei de costes, jo no estic afectat en domini públic, tinc una servitud, però, a mi, en el reglament nou, i ja no només amb el reglament nou, a mi, costes, jo demane un informe i em diu que, de moment, de moment, perquè el que va a vindre és pitjor, de moment, en la delimitació que jo tinc puc dir que més o menys és meua, però, per al futur fes-te l'ànim que ja no serà teua.
O siga, això m'ho diu costes en un informe.

Per tant, la legalitat cent per cent de les vivendes que no estem, que ma casa està en domini públic però això costes s'ho passa pel folre.
Si no estic hui, estaré demà.

La senyora Quiles, de Ciudadanos, me preguntava per Mediterrània.
És un projecte molt chulo, és un projecte que, de fet, tant de bo fera molts anys que el tinguérem ja en marxa!
De fet, hem tingut altres associacions a nivell nacional, que hem intentat fer les coses de forma conjunta, però sempre ens topem amb el mateix; segurament, les administracions, o vostés com a polítics no sempre ens han escoltat, i estes comissions seran, segurament, funcionals a partir d'ara, doncs, porten quaranta anys de mancança, esta llei de costes és de 1988, i tot el que ha passat en les costes ve d'abans.
Ara veiem, perquè és veritat que els temporals ens fan vore de forma molt més gràfica, ostres!
, què hem de fer?

I Mediterrània, què ha aconseguit?
Almenys, ha aconseguit un cosa i és que unifiquem criteris.
És a dir, d'alguna forma, tots compartim, perquè cada associació, cada membre de Mediterrània segurament té problemàtiques individuals que van, doncs, el que està al nord del port es queixa pel port…, però, al final, tots compartim problemes comuns, que és que els pantans retenen un sediments que hui no arriben a les nostres platges, ni a la de Guardamar, ni a la de Dénia, ni a la de cap lloc; després, ens podem barallar en com dividir-nos-ho i com posar l'espigonet perquè a tu t'afavorisca o a mi em perjudique, doncs, és secundari, però, en Mediterrània, la part en comú és dir a tots: ostres!
, aneu de la mà perquè aquí o aneu de la mà els ciutadans, o és difícil que vagen de la mà els polítics.
Açò és collita meua, eh?
, no és de Mediterrània.
(Rialles)

S'ha fet alguna cosa per a protegir des que han passat els temporals?
No, no, perquè, no sé qui també ho ha comentat, és que, clar, l'ajuntament com no té… Evidentment, l'ajuntament no té competència, la conselleria tampoc té competència, i, al final, unos por otros y la casa sin barrer.
Hem intentat, i no com associació, sinó a nivell individual, molts dels afectats, i a Dénia hi ha hagut molts afectats que han perdut no sols sa casa sinó part de sa casa, o part de la tanca que protegia sa casa, part del seu terreny, i cada u ha hagut de fer una guerra de guerrilles, perquè ací cada u s'ha de dirigir a costes perquè l'ajuntament li diu, «jo no puc fer res, si costes no m'autoritza».

Sí que hem intentat, a través de l'associació, perquè hem mantingut infinites reunions amb tots els intermediaris, i en este cas l'ajuntament, doncs, intentar que, d'alguna forma, l'ajuntament sí que mediara o intercedirà de cara a costes per a, després, poder dir: ostres!
, deixa'ns que arreglem les cases, o, almenys, tinguen algun tipus de… Però, la realitat és que és una lluita perquè, sí, Costes et diu: «Sí, però, si tu vols arreglar-te ta casa, baix les meues condicions, com jo ara et dic com ho has de fer, reculant el que jo dic que has de recular i t'ho pagues tu també, no t'ho arregle jo, t'ho pagues tu».
Val?

Per tant, s'ha fet el que s'ha pogut i molts veïns que ho han pogut arreglar han rebut la denúncia corresponent, com tu denunciaves, i en cap cas inferior als sis mil euros, eh?
Estem parlant de quantitats…

Després, hem parlat…, el senyor Ponce, de Compromís, me deia allò…, li llig les dades, 6.
000 milions de metres cúbics retinguts en els pantans espanyols i 12 milions de metres cúbics perduts en la costa de Dénia, des de l'any 1947 fins al 2000, avui seran més, avui serà algun milió més.

Els desembassaments, em preguntava vosté si eren necessaris.
Jo, ja li dic, no sóc tècnic, però conec poques altres formes de fer arribar els sediments a un lloc on haurien d'estar pel flux natural del sistema, de l'ecosistema, per la sostenibilitat.
És que ja estem parlant també de temes que se'n van més enllà de… Nosaltres hem modificat com funciona l'ecosistema, sí, hem dit que ara posem un pantà ací… Clar que els feia falta!
Feia falta perquè havien de regar, havien de…, però té unes conseqüències, i aquestes conseqüències les pateixen en la platja.
O siga, com a sistema viu estem matant-lo perquè estem llevant-li una part del seu subministrament, més enllà de temes econòmics, turístics, que això crec que és secundari.
Que les platges es moren perquè els sediments no arriben, o siga, és una cosa que té poca discussió.

Després, podem parlar de les hidroelèctriques.
Eixe és un tema que és un nivell superior a nosaltres com a associació, si han de pagar les hidroelèctriques o no.
El que sí que sabem és que Europa, i nosaltres pertanyem a Europa, diu que hi ha una llei ambiental que diu que si tu fas un delicte ambiental, pagues una sanció i restitueixes.
Això està clar per a tots els que tenim una empresa, o que tenim qualsevol tipus d'activitat, sabem que hui fer un mal ecològic té un preu i unes conseqüències.
No sé qui és, si és l'estat, l'exportador, les conselleries, les hidroelèctriques, no sé qui, però algú s'ha de fer càrrec.
Algú està fent que coses que tenen conseqüències ecològiques, i, damunt, cal tindre en compte que, a més del que estan fent, té un benefici econòmic, explotar una presa té un benefici econòmic.
Això ja, qui ho ha de pagar no és un tema nostre.

La senyora Díaz del PP, vosté em preguntava…, és que tinc ací a la meua companya Rosa, que és la que col·loca eixe cartell, val?
, està davant de sa casa eixe cartell.
Rosa ha perdut gran part de sa casa, gran part de la seua terrassa i tal.
Ella està dins d'eixos tres vasos mal regenerats en 2004 que la platja, que quan ella, bé, joveneta ja fa anys que ha sigut Rosa, però quan era més jove la platja tenia 120 metres, mireu, ací teniu sa casa, tenia 120 metres d'arenal i hui no en té cap, per què?
, perquè és va fer mal feta la regeneració d'eixa platja, es van col·locar uns espigons que no es van acabar de construir i no es va abocar l'arena que tocava, i hui Rosa no té casa.
I què ha hagut de passar Rosa i els set o huit veïns que estan ahí?
Que s'han hagut de, malament fer, conforme diu el cartell, refer-se, amb l'espasa de Dàmocles de costes dient-li, «si no ho fas com jo et dic, i, damunt, paga-t'ho tu, i, damunt, amb les meues condicions», i damunt acceptant que quan s'han refés les seues terrasses, han hagut d'acceptar cedir-li eixes terrasses a costes i que això forme part de la servitud de pas.

O siga, la vergonya no pot ser més gran, i clar que sí!
, han posat un cartell que diu: «Vosté està passant per ma casa», perquè esta casa l'ha feta jo, me l'he pagat jo, me l'ha hagut d'arreglar jo del temporal, i costes damunt me diu que ja no és meua.
O siga, eixa és la vergonya d'eixa part, que tenim ací a Rosa…

Inconvenients per reparar i demés…, un poc al fil del que parlava abans, clar, hem hagut de passar per Costes a nivell individual, cada afectat, demanant-li a Costes que vullc arreglar-me ma casa i dir-nos, «sí, con estas condiciones; si lo quieres, lo coges, si no, lo dejas», i, damunt, t'ho pagues tu, i si te'n vas un mil·límetre doncs damunt vas a rebre una sanció econòmica que, com deia, en la majoria dels casos superen els sis mil euros.

Hem demanat, com he dit abans, intermediació de l'ajuntament, perquè sí que s'ha aconseguit, d'alguna forma, amb la boca menuda, que hem tingut reunions amb subdelegació del govern i l'ajuntament parlant d'aquestos temes, s'ha aconseguit que eixe, bé, almenys que la tramitació de les sol·licituds fora més ràpida, que d'alguna forma n'hi haguera una espècie de dejad hacer y, después, ya actuaremos, però, en cap cas s'ha fet cap actuació que no fora la dels particulars, en cap cas s'ha s'ha tingut una actuació que no fora la que s'ha demanat llicències, s'han pagat els permisos corresponents als ajuntaments i les autoritzacions de costes, per tant, accions de fora (inintel·ligible) … accions particulars ni una!

I vosté també parlava de la paralització de les delimitacions, del tema de les delimitacions.
Deia com l'exemple d'abans, jo visc en una delimitació provisional de l'any 1995, el meu iaio s'ha mort en eixa delimitació, mon pare està a punt de morir-se en eixa delimitació, jo viuré en eixa delimitació fins que, definitivament, costes faça una delimitació definitiva, però, de moment, me diu, en la meua nota simple, o quan jo demane un informe de costes, que, de moment es teua, perquè estàs en servitud, però, quasi segur, no amb estes paraules, però, quasi segur que en la propera delimitació, que serà més dur que aquesta, esta casa ja no serà teua, o passarà a ser de domini públic.

Aleshores, clar que volem parar les delimitacions, o siga,…

El senyor president en funcions:

Perdone, señor Moratal, se passa vosté un minut i mig.

El senyor president de l'associació Platges Nord de Dénia:

Acabe.

El senyor president en funcions:

Aleshores els ho dic perquè vosté mateixa es faça una disposició, val?
Tranquil, acabe, però que sàpiga el temps que…

El senyor president de l'associació Platges Nord de Dénia:

No ens cap, no acabem d'entendre com l'administració sap que la platja cada dia perd i cada any que passa perdent, al meu terme en concret que he parlat, jo tenia 150 metres d'arena i ara en tinc 70.
I Costes me diu: ara vaig a fer-te un deslinde de ta casa.
O siga, vosté no ha mantingut la platja, vosté -parle de Costes, no parle de cap partit polític-, vosté no ha fet res del que la llei li obliga a fer, que és mantindre l'espai públic que és de tots, mantindre l'ecosistema que és de tots, i jo, que és ma casa, particular, vosté només troba que el camí és continuar amenaçant-me a mi, llevar-me ma casa.
I després què va?
El de darrere de ma casa?
I després el de darrere?
O siga, no ho entenem.
Clar que volen per això els deslindes.
Les platges s'han de mantindre, s'han de restituir, s'han de conservar i, a partir d'ahí, parlem de deslindes i parlem de dominis públics.

I ja per acabar, al senyor Calvo.
Sí que hem fet la reflexió, el canvi climàtic clar que no és el…, però sí que ens ha obert els ulls, però crec que els ha obert els ulls a vostés.
Nosaltres portem 40 anys en els ulls oberts i molt oberts, mirant cada volta al mar, mirant cada volta al temporal, perquè ningú ens ajuda a protegir les nostres cases i nosaltres portem molt de temps en els ulls oberts.

Les solucions, restituir els fluxos sedimentaris, clar que és algo a llarg termini.
I, com jo he dit abans, nosaltres no som tècnics, o siga, no aportem solucions.
Sí que sabem què està passant, què està causant.
I els tècnics, i els polítics i les diferents administracions hauran de vore com conjugar interessos econòmics, interessos hídrics, interessos turístics, és la seua faena, nosaltres ahí tenim poques coses a aportar més allà de saber l'anàlisi, quin és el problema.
Perquè fins ara nosaltres portem 40 anys estigmatitzats com a propietaris, que la llei de 1988 i l'opinió pública generalitzada a partir d'eixa llei era que l'únic mal que les platges tingueren regressió era la construcció de les cases en primera línia, i nosaltres que érem uns superafortunats, perquè damunt érem, vaja, de què vas a queixar-te?
(Inintel·ligible) … de què?
Si l'únic que pots fer és callar i baixar el cap perquè tu eres un afortunat i un privilegiat.
Només posem el diagnòstic, el que passa no és culpa nostra.
El que passa està ahí, en els pantans, en els rius, en totes les explicacions que els tècnics a nosaltres ens han donat, aquí han vingut a donar i vostés tenen.
Més enllà, mosatros solucions no en tenim més.
El que sí que sabem és que volem que ens lleven el ditet de damunt, això sí que ho tenim clar.

I crec que ja he contestat abans a allò de l'informe favorable que si s'ha caducat, però ho torne a repetir: l'informe estava, l'informe estava aprovat, l'informe del dia, l'informe d'impacte ambiental estava, el que passa que no va anar de la mà o es van allargar molt els terminis…

El senyor president en funcions:

Ha d'acabar, senyor Moratal.

El senyor president de l'associació Platges Nord de Dénia:

Moltes gràcies a tots.
Disculpeu-me perquè l'explicació ha sigut molt llarga.

El senyor president en funcions:

Gràcies a vosté.
Moltíssimes gràcies a vosté per la seua compareixença, i a l'afició que té ahí també.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

El senyor president en funcions:

Senyories, anem a continuar la comissió.

I donem la benvinguda al senyor Verger Tarín, president de l'Associació SOS platja de Tavernes de la Valldigna.

Li han explicat a vosté la mecànica, no?
Tindrà vosté vuit minuts ara per a intervindre.
Després li preguntaran o faran la seua exposició els grups parlamentaris per un temps de dos minuts.
I ja tancarà vosté en un temps de dotze minuts.

Doncs quan vosté vullga pot començar.

Compareixença del president de l'associació SOS Platja Tavernes de la Valldigna, senyor Joaquín Vercher Tarín

El senyor president de l'associació SOS Platja Tavernes de la Valldigna:

Sí, perfecte.

Moltes gràcies i bon dia.

Sóc Joaquín Vercher Tarín, president de l'Associació veïnal SOS Platja Tavernes de la Valldigna.

Bon dia, president, i a tots els senyors diputats i a tots els presents.
Agrair la seua invitació per poder exportar ací, en les Corts…

El senyor president en funcions:

No s'escolta?

El senyor president de l'associació SOS Platja Tavernes de la Valldigna:

Agrair la seua invitació per poder exposar ací, en les Corts, la nostra problemàtica actual, de la nostra platja, que requereix d'actuacions urgents davant la vinguda de forts temporals, que desgraciadament sabem que van a vindre, pel que haurem de ser capaços de prevenir i evitar cap pèrdua d'edificis públics, privats i menys cap vida humana.

Som Mediterrània, som una nova força cívica que ens ha unit a quasi totes les platges afectades per tots aquestos temes de regressió i que l'administració no ha sabut resoldre fins a dia de hui de forma estable i que està causant tant de mal a la nostra costa en tots els aspectes, ambientals, culturals, econòmics de les nostres platges.

Gràcies a Som Mediterrània estem permanentment als mitjans de comunicació reivindicant totes les necessitats de cada platja, a més d'estar units i coordinats, com se va demostrar ja el passat 6 d'agost manifestant-nos en conjunt més de 30 platges a la mateixa hora i el mateix dia.

SOS Platja Tavernes som una associació nova, tant sols tenim un any i mig, donat que per unes inquietuds d'uns fundadors i la passivitat de l'administració necessitaven que foren publicades durant tot l'any i reclamar les solucions que se necessita en este moment, sobretot el problema devastador de l'arena pels forts temporals que cada vegada en tenim més i ja està causant greus problemes.

Com deia, un portaveu de l'ajuntament al congrés d'Oropesa, nosaltres sols duem un any i mig, som joves, i ens hem vist en associar-nos a Mediterrània el «mantecao» que tenim davant i el que ens ve.
El futur el sabem, no fa falta anar més lluny, més que sentir-los i saber el que ens ve, no tenim encara cap deslinde, però estem ja en el límit.

Moltes coses han sigut un resultat negatiu de la inacció, sobretot del tema de l'administració.
Hi ha coses que s'han fet bé i altres coses que no, però s'han dut on cal.
Cal apretar els botons que calguen perquè açò no se quede només en paraules, en reunions, i se duga a terme accions, que és el que no hem tingut fins ara.

Hem de demostrar a tots els ciutadans que és un problema no sols de primera línia, sinó és un problema de tota la costa.
Sense arena no hi ha platja.

Què reclamem?
Nosaltres en l'associació reclamem tot el que no s'ha fet per part de l'administració, de forma que fan falta àrids per aportar.

Les causes de la regressió.
Vaig a centrar-me sobretot en les causes de la regressió.
Per no repetir-nos en el que tots els companys ací han estat parlant, personalitzem en la nostra zona.
Tenim clar que les causes de la regressió any rere any anem veient que han sigut degudes a la falta d'àrids aportats pel riu Xúquer, degut als envasaments, en aquest cas Tous, i assuts, que no deixen arribar diàriament la quantitat que hauria d'arribar, són milions de metres cúbics que haurien fet que la platja continuara estant en el seu estat original.

La prologanció del braç de la desembocadura del riu Xúquer per millorar la protecció del port fluvial de Cullera, tot açò ha canviat corrents, de forma que ens ha afectat el dipòsit natural d'arena que no s'ha donat.

Altre punt molt important va ser Glòria.
Aquest macrotemporal va ser un punt d'inflexió per agreujar la paulatina regressió que sofríem, llevant-nos arena no sols en el longitud, sinó també en profunditat, donant la facilitat que en qualsevol nou temporal arribara com mai havia arribat i continuara la regressió de forma exagerada.

Respecte al canvi climàtic, no podem negar el seus efectes globals, però diguem que és més una justificació actual per a l'administració corresponent per no actuar o deixar que la mar tire endavant.

Estat actual.
La nostra platja és una platja que la podem dividir en tres parts: la nord, la centre i la sud.
La nord és la de la Goleta, que llinda en Cullera; i la platja centre, que és el que nosaltres anomenem la platja urbana; i la platja sud és la platja que llinda amb Xeraco.

Ara voldria que veieren només un minut, en el temps que tinc, que veieren açò.
(Vídeo) Açò és d'enguany, açò és 2022.
Després de dos dies d'eixa filmació es va constatar que l'aigua va arribar a la platja urbana.
La platja urbana estem parlant de més d'un quilòmetre i mig en edificacions de quatre a huit altures a menys de deu metres de la mar.
Crec que és suficientment clara, no fa falta ser tècnic per a vore el greu que pot ser açò.

Estos són els efectes del temporal Glòria més l'efecte del temporal d'enguany, de 2022.
Va llevar tota l'arena tant en longitud com en volum, constatant la perillositat que la mar estiga rascant baix del que són els fonaments d'estes edificacions legalment construïdes a centenars de metres en el seu inici de construcció.

Estos són altres efectes en la platja nord, platja de la Goleta, en la qual tenim edificacions que estan en primera línia, en les quals els murs ja han sigut totalment desbastats per la mar, provocant que les platges siguen inaccessibles, destrossant-los i que les propietats, segons Costes, hagen d'assumir el cost d'arreglar i protegir-se ells mateixa.

Actuacions del ministeri davant la regressió de forts temporals.
Costes du molts anys aplicant com a única solució a les nostres platges l'abocament d'arena.
Estem parlant de molts anys.
Recollida de llocs com la platja de l'Ahuir i la platja de Cullera, que tenen acumulació d'àrids, per tal que se regenere la platja.
No ha hagut ningú que haja pogut parar este malgastament de diners, ja que els resultats són, com s'ha pogut comprovar, tirats al mar, més ben dit, ja que any rere any l'arena dipositada durava sols el que tardava un temporalet en aparéixer.
On se'n va l'arena?
No ho saben.
S'ha estudiat?
No ho sabem.
Entenem que van als llocs on s'acumula arena, Cullera, Gandia, Xeraco, o al fons marí, al banc de Cullera, poguera ser, no ho sabem.

En aquestos anys, i pel resultat mai s'han pogut fer actuacions dures, costes anomena «actuacions dures» al que és esculleres en pedra, natural o actuacions com aquestes, sembla que tenen prohibit o no hi ha diners per a això; sols han fet allò que han pogut perquè la societat veja alguna cosa, és a dir, tirar arena, encara que sense resultats, ho vegem tots i, any rere any, vegem el mateix, és un fracàs inassumible, i donaria un urgent canvi, una estratègia per solucionar el problema.
No entenem com es continua tirant arena en aquesta zona per fer res que la retinga; que la retinga estem parlant d'esculleres, perpendiculars, paral·leles a costes, és açò que els tècnics haurien decidir però d'una forma ràpida i urgent, el que siga però no tirar arena sense aquestes obres fetes, obres que no estan a la vista ni en cap pressupost, cosa que, de posar-se en marxa, hem calculat per a tres o quatre anys, anant tot bé, que poguera arribar un projecte d'arribar a posar pedres on creguem que haurien de posar-se.
Per ara, el problema és que no tenim temps.

L'actuació d'emergència està en curs.
Des del mes de maig, després d'estes fotos, es va fer una aportació, es va donar una actuació d'urgència d'aportació de 80.
000 metres cúbics, començant en la platja nord de la Goleta, tant en la Goleta com en la del centre, la urbana.
Començaren un 10 de maig, estem parlant tot del 2022, 15 dies, tot el que s'havia tirat havia desaparegut, es va desfer, reanudant amb molts de problemes ja que s'estacaven els camions i…

El senyor president en funcions:

Senyor Tarín, com vosté té tapat el telèfon per la pantalla de l'ordinador, li recordo que ens passem un minut, quaranta-tres segons.
És perquè recompose una miqueta…

El senyor president de l'associació SOS Platja Tavernes de la Valldigna:

Bé, vaig a resumir ràpid perquè, a vore, jo ací no vull repetir-me en el que havíem…

El senyor president en funcions:

Després, vosté, en l'última intervenció, també pot afegir el que vullga, el que crega convenient.

El senyor president de l'associació SOS Platja Tavernes de la Valldigna:

Doncs, vaig a anar directament a posar solucions, que és el que volíem en esta comissió.

Hem trobat un sistema eficaç, ràpid, econòmic, sostenible i removible, es diu tablestaques, o siga, hem estat investigant i tenim una solució que s'està utilitzant a tot arreu del món, als Estats Units, a Holanda, a Anglaterra, i és el que li vull dir.
Ací, en la documentació que vaig a deixar, vaig a deixar documentació dels pros, els contres, contra, tot tipus d'efectes que puguen fer açò.

Este sistema, aplicat a la platja de Tavernes, doncs, podríem parlar que en un mes podríem tindre la protecció de totes estes vivendes.
Hi ha un resum, comparativament, no vull vendre el producte, el posarem a disposició de la comissió perquè puguen obrir…, que els tècnics puguen valorar este tipus de solucions que creguem que són factibles i és el que necessitem, solucions urgents mentre arriba la solució definitiva del govern de regeneració en braços o amb el que haja de fer.
És un poc perquè vegen com seria l'actuació d'una malla de tablestaques que farien una espècie de falsa duna que protegiren, i hui que estan marcant ja mals temporals doncs podríem dormir tots tranquils i no pensar que ens va a caure res.

Actuacions que ja n'hi ha previstes en la platja, d'altres edificis de la mateixa platja que tenen el vistiplau verbal de costes per a utilitzar este sistema, doncs, estem encara esperant que es puga executar i que puga vore's a nivell real en la platja.

Exemples d'altres platges, que no som els únics, que és una cosa que està a l'ordre del dia en tot el món, i que és una cosa que s'utilitza en molts tipus de protecció, que podríem utilitzar no sols a Tavernes sinó com a solució, estem buscant solucions a este problema, i no estem parlant ni de pedres, que no té impacte ambiental, es poden utilitzar no sols com a protecció del que és la costa, sinó també es poden utilitzar per a fer… açò que veuen és Miami, ahí venen huracans i estan preparant perquè puguen…

La vida útil d'açò, doncs estem parlant de cinquanta a cent anys, és acer marí que es quede estacat a huit metres de profunditat.
Es poden fer esculleres, ací tenim un exemple d'una regeneració al revés, ja no com a protecció sinó com a escullera, guardant l'arena que se tira, que és un poc el que pretenem, que se tire arena però que es retinga, que es quede en la nostra platja, i, el millor de tot, quan estiga ja regenerada se trauen les mateixes tablestaques i se queda absolutament sense cap impacte.

La documentació queda al seua abast i la conclusió que necessitem, que no tenim temps, i nosaltres, com a platja de Tavernes, necessitem urgentment una solució mentre ve la gran que estem demanant tots.
Estem aigua al coll.

El senyor president en funcions:

Moltes gràcies.

Sí, segurament podríem estar parlant ací hores i hores entre tots, però és complicat per a cada compareixent fer un compendi.

Bé, doncs, anem a començar, i gràcies pel seu oferiment de deixar-nos la documentació.
Jo havia demanat un pen, perquè vosté, després, quan acabe, farem l'operació.

Moltíssimes gràcies.

Doncs, comencem amb la intervenció dels grups parlamentaris.
I comencem per la senyora Blanes, representant d'Unides Podem, per un temps de dos minuts.

Quan vosté vullga, senyora Blanes.

La senyora Blanes León:

Gràcies president.

I, sobretot, moltíssimes gràcies, senyor Vercher, perquè jo crec que en aquesta última, que em sap malament perquè ha hagut d'anar més ràpid.
I sí que m'agradaria, doncs, simplement d'això, si després pot insistir un poquet més en este tema i explicar un poquet en què consistix, però, sobretot, estudiarem la informació que vosté ens puga deixar.
I bé, espere que si hi ha alguna qüestió que li pugam fer, doncs, pugam tindre a posteriori, inclús d'aquesta comissió, un diàleg per a poder entendre bé aquesta proposta que vosté ens ha presentat.

Crec que ha dit, si no he entés malament, que vostés en aquest moment no estan afectats per cap tipus de delimitació, però, al mateix temps, veiem que, bé, doncs, els efectes els tenen més que davant de la porta de casa.

I sí que m'agradaria preguntar-li per una qüestió molt concreta, perquè vosté mateix ha dit que agregar àrids de manera que no està planificada i simplement entenem…, per ací també han passat molts que així ho han dit, simplement per poder donar servei urgent i per poder pal·liar d'alguna manera els efectes quasi més visuals i turístics que realment aportar una solució més definitiva.

I ací sí que m'agradaria preguntar-li pel tema del projecte de Cullera.
Abans ho ha plantejat com una solució, però vostés estan molt prop, i també allò, doncs, no sé si han valorat els efectes negatius que puguen tindre sobre les seues platges, i, sobretot, sobre el seu municipi, perquè al final estem parlant de durant deu anys, una constant extracció d'àrids, que això també comporta eixe transport, no sols l'efecte que puga tindre sobre el fons marí, sinó també tot eixe tràfec dels àrids i del transport que va adherit a ell.

Simplement, si això ho han contemplat i, sobretot, si és la solució o no per a la seua costa.

I, després, sols una qüestió, perquè ha parlat de la zona nord, de la urbana, si ens pot parlar un poquet de la situació de la platja sud, si està en les mateixes condicions o n'hi ha altres actuacions diferents que fan diferents resultats.

Gràcies.

El senyor president en funcions:

Moltes gràcies, senyora Blanes.

Pues es el turno de palabra, por dos minutos también, para el representante de Vox.

Señor Pascual, cuando usted quiera.

El senyor Pascual Pérez:

Gracias, señor presidente.

Señor Vercher, muchas gracias por su comparecencia y bienvenido a esta comisión.

La verdad es que le ha faltado tiempo.
Ahora, en los próximos doce minutos que tiene usted, si quiere, también puede ampliar la información última, que la ha pasado así más rápido.

Una de ellas era la solución temporal, que ustedes comentaban, de tablestacas para la protección de las viviendas porque, claro, es que la situación que viven ustedes es precisamente esa, que alguna mañana se pueden levantar y sus viviendas, sus edificios, que estaban cien por cien legales y estaban a cientos de metros del mar, ahora mismo puede ser que el mar se lo haya tirado, prácticamente por inacción de la dirección de costas y del ministerio.

Sí que quería preguntarle, esta solución temporal que ustedes proponen, por lo menos hasta que el ministerio haga algo, se decidan a hacer algo, ¿les han comentado si es legal o no, o sea, es acorde a la legislación, a la actual ley de costas como protección?
Porque no lo sé, es que me gustaría por si les han comentado algo.

Y con respecto a la inacción de costas, porque usted ha comentado «no se pueden hacer actuaciones duras», ¿eso se refiere a que no han hecho ninguna o es que a lo mejor no tenían previsto hacer ninguna y que solamente habían hecho…, pues rellenar con 80.
000 metros cúbicos?
Es que revisando el estudio, los proyectos que tenían aprobados el ministerio en 2015, veo que hay prolongaciones de espigones; construcción de nuevos espigones; vertidos, no de 80.
000, vertidos de 145.
000 metros cúbicos de arena; 500.
000 metros cúbicos de arena; en la parte sur, 870.
000 metros cúbicos de arena, claro, 80.
000 metros cúbicos de arena parece una broma en comparación con estas cifras y en comparación con que no han hecho ninguna intervención para afianzar toda esta arena.

Muchas gracias.

El senyor president en funcions:

Muchas gracias, señor Pascual.

Pues, por un tiempo de dos minutos, tiene la palabra la representante del Grupo Parlamentario Ciudadanos, señora Quiles.

Cuando usted quiera.

La senyora Quiles Bailén:

Gracias, presidente.

Señor Vercher, muchas gracias por su comparecencia, muchísimas gracias por la documentación que le pedimos, por favor, que nos la haga llegar porque es interesantísima.

Y, bueno, acabamos con usted esta comisión, acabamos con Tavernes, y acabamos con Somos Mediterránea.
Y yo me quedo con la frase de su compañero anterior que decía: «O vamos la sociedad civil de la mano, porque parece que los políticos no van nunca», pues yo espero que en esta comisión consigamos ir de la mano y que saquemos conclusiones y vayamos todos a ayudarles, que es ayudarnos a nosotros, porque yo me he quedado también con una frase, «es que no es su problema», es que es problema de todos, o sea el problema no es de las casas de primera línea ni de la gente que vive, ni de la gente que veranea, es un problema que yo creo que nos afecta a toda la Comunidad Valenciana y a todo el país, y deberíamos estar todos a una.

Yo me quedo con un par de frases que ha dicho usted y estaba en su power point, y a mí me ha impactado, dice: «Es un problema medioambiental -el de la recesión de las playas- creado por la administración».
Me gustaría que me explicase un poco esa afirmación que tenía en el power point.

El tema de las tablestacas, yo creo nos hemos quedado todos con muchísimas ganas de que nos explicara.
Entonces, yo quisiera saber si ha funcionado, he visto que ha puesto ejemplos en que ha funcionado el sistema y muy bien, en sitios fuera del país, pero quisiera saber si tienen conocimiento, si se ha hecho aquí en España en algún sitio, dónde ha funcionado, y si la administración lo ha permitido.
Porque a mí me parece sorprendente que usted diga que en un mes podríamos encontrar la solución y llevemos treinta años con este problema y hayamos dejado que se nos venga encima.

Y ya para finalizar, después de los últimos temporales, que lo único que han hecho han sido agravar una situación que, como usted bien decía, llevan más de treinta años aguantando, ¿qué actuaciones concretas se han hecho en Tavernes, en su municipio, y qué cosas se podían haber hecho seguramente para mejorar durante estos treinta años y después de estos últimos temporales?

Y nada más.

Muchísimas gracias por su labor.

Muchísimas gracias por su intervención y muchísimo ánimo.

El senyor president en funcions:

Moltes gràcies, senyora Quiles.

Doncs, ara és el temps del representant de Compromís, senyor Ponce, per un temps de dos minuts.

Quan vosté vullga.

El senyor Ponce Guardiola:

Moltes gràcies, senyor president.

Moltes gràcies, senyor president, per les seues explicacions.

També, bé, aprofundir en la solució que ha comentat al final, que considera que és la més adequada, la més adient per al seu espai, si hi ha experiències prèvies en l'estat espanyol, o a la Mediterrània, que s'haja fet, o si han tingut algun contacte amb el ministeri per a proposar precisament això ja que tenen tan clar que la solució.
No sé si s'ha avançat en eixe sentit, i estaria molt bé conéixer-ho perquè ningú ha comentat eixa possibilitat ací, en totes les compareixences que hem tingut.

Bé, també, a mena de conclusió, en general tots han comentat, clar, per un costat està clar que no arriben els sediments que han d'arribar; per altre costat, està clar que el canvi climàtic va agreujar els efectes dels temporals i va fer els temporals més forts, més recurrents, i per això els problemes es van agreujar cada vegada més en menys temps, però també que les praderes de posidònia, els cordons lunars, inclús les zones humides i costaneres ajuden a pal·liar els efectes dels temporals, per tant, de la regressió.

En el seu cas, ¿tenen constància que cordons lunars, praderes de posidònia o zones humides hagen tingut alguna influència positiva o negativa en tot això, o només que pensen en el tema dels sediments, que se'n van i que no fiquen cap barrera física?
No sé si han proposat o tenen cap estudi en el sentit de ficar alguna barrera transversal o perpendicular a la línia de costa per a frenar, diguem, la pèrdua de sediments o altres mesures, que jo crec que sobretot aniria pel tema de recuperar i tindre en bones condicions les praderes de posidònia perquè retinguen de forma natural eixos sediments.
Doncs tot això, gràcies.

El senyor president en funcions:

Moltíssimes gràcies, senyor Ponce.

Penúltima intervención de los grupos.
(Veus) Penúltima, penúltima intervención de los grupos a cargo de la señora Díaz, representante del grupo Popular.
Cuando usted quiera gracias, señora Díaz, por dos minutos.

La senyora Díaz González:

Gracias, president.

Muchas gracias, señor Vercher, por venir aquí y por mostrarnos algo que nosotros hemos ido a ver allí en numerosas ocasiones.
Yo recuerdo la primera vez que fui no existía ese salto, esa extracción de arena a la altura, que también se refería, es que hemos perdido arena, no solo de longitud, también de altura, de volumen.
Yo la primera vez que fui se había perdido, había regresión de las playas, pero no en ese sentido.
Las últimas veces pues ha sido ya brutal, ¿no?
, la pérdida, la pérdida de arena.
Las primeras veces que fui de hecho había duna que protegía, una especie de duna que protegía esas viviendas, esos edificios que hemos podido ver.
Ahora mismo no hay nada de nada de eso.
Y hemos traído el tema aquí, a las Cortes, lo hemos llevado al Congreso, lo hemos llevado al Senado, específicamente hablando de Tavernes de la Valldigna, también en general, todo lo que pasa en nuestro litoral.

A mí me gustaría saber, yo no sé si conoce el Pativel, es un instrumento de ordenación del territorio que está vigente desde mayo de 2018.
Me gustaría saber si considera que ese instrumento de ordenación del territorio que supuestamente, entre comillas, protege nuestro litoral, si consideran que les ha protegido, porque va en la línea de construcción.

También me gustaría saber qué opinan ustedes respecto de seguir esa línea, de apostar por la deconstrucción, es decir, que se deje de construir, que se eliminen las construcciones que hay.
Me gustaría saber si las viviendas que hemos podido ver son legales o son ilegales.
Y que si realmente, si se quitara esa primera línea, cree que afectaría a la segunda línea, que pasaría a ser la primera, y hasta cuánto habría que quitar para dejar que el mar siga o la naturaleza siga su curso, como también se ha dicho aquí en muchas ocasiones.

Y para finalizar, me gustaría saber el coste de estas soluciones que está planteando usted si tiene datos sobre el coste de estas soluciones.
Y, en cualquier caso, usted ha dicho: Costas nos ha dicho que es posible que se pueda llegar a hacer.
¿Quién lo tendría que hacer?
¿Y quién lo costearía?

Gracias.

El senyor president en funcions:

Muchas gracias, señora Díaz.

Ahora sí, ahora ya vamos con la última intervención, además de los comparecientes de esta comisión, y en este caso le corresponde el turno al representante del Grupo Socialista, señor Calvo, cuando usted quiera, por dos minutos.

El senyor Calvo Alfonso:

Muchas gracias, señor presidente.

Buenos días.
Buenas tardes, señor Vercher.

En primer lugar, pues agradecerle que la mejor forma que se ven las cosas es de una forma gráfica y agradecerle también el vídeo, porque creo que ilustra a la perfección el riesgo en el que está y en la situación en la que está su municipio.

Insistir, como he insistido con el anterior compareciente, que esta comisión es para buscar soluciones y no culpables.

Ha dicho que es el representante de una asociación joven, que únicamente lleva un año y medio.
Decirle que yo soy un representante de un gobierno también joven, que está únicamente siete años.
Y no es una cuestión de culpabilidad, sino de intentar enmendar esos errores.
Y en su municipio ha pasado como una alineación de planetas para que se produzca la tormenta perfecta, ¿no?
, acciones naturales con falta de sedimento, un acelerador que es el cambio climático, acciones humanas también, el tipo de edificación creo que es fruto del desarrollismo del año sesenta, de finales de los sesenta, principios de los setenta.
Y me gustaría preguntarle: en qué situación, si hay un informe de patologías, porque realmente son daños pues muy serios, así, a simple vista, parecen por daños en cimentación, asientos diferenciales, algunas patologías creo que serán hasta irreversibles.
Si nos puede informar más al respecto.

También en líneas de medidas de acción de carácter más natural, como ha incidido el compañero Ponce, de Compromís, si se han estudiado otros mecanismos de carácter más natural, por ejemplo la implementación de posidonia para reducir la virulencia de ese oleaje; y según, si mi fuente no me falla, el ministerio está redactando un proyecto de soluciones, si nos puede decir en qué situación está.

Y, por último, el tema del sistema del tablestacado, es el sistema típico que se hace cuando quieres hacer un sótano en una zona de playa y el nivel freático está más bajo de lo normal, desde la lógica pues sí que tiene cierta viabilidad, y si puede incidir más en ese aspecto pues se lo agradeceríamos.

Y nada más.
Muchas gracias de nuevo por su sinceridad, por su compromiso y por su honestidad en la intervención que ha hecho.

El senyor president en funcions:

Muchas gracias, señor Calvo.

Pues, señor Vercher, per un temps de dotze minuts té vosté la paraula.
Molt bé, perfecte.
Quan vullga.

El senyor president de l'associació SOS Platja Tavernes de la Valldigna:

Bé, el que és més important, que volien un poc donar una solució a este, sobretot, comencem per Unidas Podemos.
El sistema de tablestaques és un sistema, és molt fàcil, són unes estaques de 10 a 15 metres i d'uns 50 centímetres d'amplària, d'un ferro, d'una aleació marina que se garantitza per a poder estar baix l'aigua, en contacte amb l'aigua permanentment més de cent anys, i entre elles s'enganxen de forma que fan una pantalla.
Aleshores se pot garantir que este sistema, la forma d'instal·lar-lo és una màquina que per vibració posa l'estaca, i s'ha acabat, estaca la següent i s'ha acabat, no hi ha moviment de terres, no hi ha aportació de formigons, no hi ha absolutament res.
I en el moment estiga solucionat el problema se poden traure, se poden quedar permanentment, inclús se poden tirar més cap avall i deixar-les de forma que mai puga fer l'efecte solsida.
Té moltes possibilitats aquest sistema.

Respecte al projecte de Cullera, estem parlant que eren, parlàvem de milions, ja no eren 80.
000 ni 40.
000, estem parlant de milions, que tornem, nosaltres ho hem plantejat en l'associació i és un poc el mateix, estem dient que van a tirar milions d'arena, però sense cap retenidor; hi havia un projecte que ací havíem comentat que farien un espigons.
A data de hui no tenim cap espigó més que el hem tingut des de fa 25 o 30 anys.
No tenim cap espigó que puga retindre.
Aleshores, lo de Cullera creguem que és un macroprojecte, però que sense cap de projecte retenidor de l'arena va a ser un fracàs.

Respecte a la platja sud no l'he anomenat perquè l'efecte de la regressió ve en forma de triangle de formatge des de l'espigó de Cullera, afectant, primer que res, a la platja del Mareny, després a la platja del Brosquil, ja fa anys a la platja de la Goleta nostra nord i, algo que no havíem tingut mai, a la platja urbana que havien tingut els edificis a centenars de metres, i hui ja heu vist el perill que tenim, i no som ningú tècnics per a poder dir que això és molt perillós.

Contestant al senyor de Vox, al senyor Pascual, el diagnòstic de la platja és visible, és a dir, és visible, no fa falta ser tècnic.
Actualment, com hem dit, som una associació jove, som una associació novata i estem un poc intentant fugir del que han fet els altres.
Aleshores hem vist que sí que mos fa falta un diagnòstic, un estudi d'enginyeria que mos diga què és el que passaria si en esta platja ve un temporal, no com Glòria, com la meitat de Glòria, si puja el mar on arriba i tal i mos fa l'efecte de l'escarni d'allò que són les sabates i pot fer un col·lapse o una caiguda d'edificis, amb tot el que pot implicar a tots a tots els nivells, no sols particulars, sinó a d'ajuntament, a nivell de tot, econòmicament.

Les actuacions dures no n'hem tingut cap, cap actuació dura.
Ells diuen actuacions dures a posar pedres i tal o fer alguna escullera.
No n'hem tingut cap.
Nosaltres és que estem en mar obert que diguem, però tenim només dos plans de defensa, els quals tenen la seua xicoteta escullera, però no n'hi ha hagut mai algo que puga retindre.
És molt fort vore els camions tirar, o siga, ahir vaig estar, estaven els camions tirant, i veus que la feina de hui se'n va al mar.
On va?
No ho sabem.

En el tema de Cullera, repetisc, seria el mateix per a lo bèstia, ja en barcos, en tema de dragues que vindrien a amollar milions i milions de metres, que farien platges de més de cent metres.
Però quin seria el resultat si no fan res que ho retinga?
Pues criem que seria el mateix.

Contestant a Ciudadanos, senyora Quiles.
Farem arribar documentació, perquè realment no som tècnics, però crec que veient la diagnosi, sense ser tècnics, i veient una aproximació, algú que puga entendre, que puga lligar estes coses i dir, escolteu, no sols Tavernes, és que jo puc per això, mentre l'administració tarde en fer les solucions dures que a la millor se necessiten; o igual no, no ho sé, no ho sabem.
Però el que no podem és tindre una primera línia de costa, en este cas no és una casa, o un jardí o altres casos, sinó estem parlant ja de vivendes legalment construïdes, però en un perill potencial molt greu.

Respecte al problema mediambiental causat, és l'administració qui ha de solucionar el problema.
Mosatros creguem que és la mateixa administració perquè si el causant és la falta d'àrids, les espigons i tot el tema este, és el mateix estat el que hi ha de… El que no mos pareix correcte és que en zones com la Goleta, que ara tenim un edifici que se li ha caigut el mur i tal, com en altres platges, que siga el mateix propietari el que haja de costejar el salvar-se, no ho veiem correcte, creguem que ha de ser la mateixa administració la que ens done solucions d'urgència on se necessiten, en el moment adequat, no esperar que caiguen i dir, no, arréglatelo tu y págatelo tu.
Escolteu, estem parlant de coses molt cares, no estem parlant de fer-te un mur de blocs o tal, no sé, l'entitat és algo assumible per, en este cas, el causant, que és el mateix estat.

Les actuacions que s'han fet fins ara -acabant de respondre a Ciudadanos- ha sigut sols tirar arena.
Aleshores és com el año de la marmota, o siga, cada dia ve el camió, va a costes, tira al mar açò, i tornem a dir, ostres, altra vegada.
En el mes de maig vam estar en l'associació ja enfocats en seguir, es comença el dia 15, el dia 30 va vindre un temporal de tres dies i havia desaparegut, el de la pala volia cobrar.
I és que tot el que s'havia guanyat, set metres d'arena, davant dels murs estos que n'hi havia, i havia desaparegut; torna a començar.

I ara és que ara hem tornat, han mogut després de l'estiu, han parat pel tema de l'estiu que es va parar a l'extracció, que és normal pel tema turisme, i s'ha tornat a reactivar i vuelta a empezar, estan en el mateix lloc on estaven, tirant diners públics al mar.
On va l'arena?
No ho sabem, igual arriba a Xeraco, arriba a Gandia, que és la que està acumulant, que és d'on estem traient-la, i torna, i torna i torna.

Respecte a Compromís, per contestar, els contactes nosaltres com a associació encara no hem tingut cap directe amb Costes.
Hem tingut contactes amb l'ajuntament, hem tingut contactes en associacions, però no hem tingut encara ni estem en la nostra platja com estan altres platges en una fase següent, que és la de deslindes, amenaces de derrumbe, no estem encara, però estamos ahí, tenim l'avís a navegantes.

El sistema este d'estaques no és nou.
Estudiant un poc el tema este, en Estats Units açò se gasta des que es començaren a fer els gratacels grans, estem parlant que a principis de segle ja se gastava, com bé ha dit un company, per a la preparació d'estructures de formigó, era una espècie de pantalla, tu fas el formigó i després se retirava o inclús se deixava ahí.
Però després d'açò, a nivell mundial, doncs van vore la utilització d'este tipus de solucions per protegir plaques, per protegir coses que pogueren…, i el millor de tot, que és una cosa removible, vull dir, que si en un moment donat se soluciona el problema se poden llevar o bé se poden deixar permanentment pel tipus d'aleación, que és un producte que no és nacional, només hi ha una fàbrica en tota Europa, que està a Luxemburg, i va contra pedido; si la platja de Tavernes necessita cent metres o un quilòmetre de tablaestaca de tal mesura i tal aleació se fa ex profeso, ve en barco al port de València o ve en camions, se posen en la platja i s'ha acabat el invento.
Vull dir, és un tema…

Respecte a la posidònia, vull dir-los que estem 20 o 25 anys tirant arena, nosaltres, abans de menuts, pescàvem en la platja, hui no tenim ni… no tenim absolutament…

He estat anys entrant en el mar fins quasi dos quilòmetres, en perpendicular, tirant un rezón i no enganxat ni algues.
No tenim res.
Tenim un desert enfront de casa, d'arena.
Tant de bo!
, poguérem tindre eixa posidònia que poguera fer això, però, primer cal arreglar la costa, arena que no es retinga, i si es poguera fer una pradera posidònia, doncs, seria…

Les barreres que es pogueren fer, si es fan barreres paral·leles a la costa, doncs podrien crear eixa escull que donaria altra vegada vida i podria…, però només hi ha meduses, només tenim meduses.

Els estudis per fer les barreres, sé que el nostre ajuntament ha estat en la Politècnica, ha estat demanant que fórem pioners, no sé què, que si barrera geotèxtil, que no sé què.
Sí, moltes coses, però és que al final eixe tipus d'actuacions estan molt bé, una de totes serà la bona, però totes estes van al mateix, a demanar-se a l'estat de forma correcta i en un termini mínim de quatre a cinc anys.
No podem esperar tant.
Hui estan marcant temporals i estem ja en això.
Jo no estic tranquil, qui estiga ahí vivint no deu estar tranquil, necessitem solucions urgents, o siga, és que no podem fer altra cosa.

El senyor president en funcions:

Dos minuts, encara.

Però, bé, si es passa un miqueta…

El senyor president de l'associació SOS Platja Tavernes de la Valldigna:

No, no, està ja controlat.

Elisa, respecte al tema del Pativel, no sé exactament si ens ha vingut bé o no ens ha vingut bé.
El que puc dir-te és que tenim una primera línia de 4 quilòmetres però que no és una vivenda, estem parlant d'edificis de quatre, cinc, sis altures.
Per què els van fer així?
Doncs no ho sabem, o siga, és una cosa que en el seu dia es va fer legal, eixos edificis estaven a 150, 200 metres de la mar, estava respectant una duna, i en aquell moment estaven… Hui, desgraciadament, és on tenim la mar, la tenim ahí damunt, un dia tira un poc més d'arena i tens 25 metres, però, després, un altre dia t'arriba ahí.
El problema el tenim damunt de casa, i la gravetat, i la necessitat d'urgència que es faça alguna cosa és primordial.

La segona línia que siga una primera línia, doncs, no estem parlant d'una caseta de 20 metres quadrats, estem parlant d'edificis ubicats en un formigó, que hui estan tots gastant-se diners per a mantenir-los, perquè, si no et gastes els diners en eixos edificis de primera línia doncs tens problemes d'aluminosi o coses així; aleshores, estan mantenint-los.
Si es deixen això, serà un problema més greu, a nivell sobretot mediambiental, de dir: «És que en el meu cas no entra, com desfàs quatre quilòmetres d'edificis de cinc o sis plantes?
» I els anys que tardaran en llevar això, els estius que van a implicar econòmicament… La platja de Tavernes està morta, econòmicament està morta, no n'hi ha negocis, no n'hi ha absolutament cap iniciativa de construcció ni habida ni por haber, l'única cosa és un poc de reforma, però d'obres no n'hi ha cap.
La desinversió s'està donant, estan anant-se tots a Cullera, a Gandia, o en llocs on està…

El cost.
No sé el cost, a vore, sé que he parlat amb els tècnics i el cost d'este tipus de sistemes és molt inferior, molt inferior a la preparació d'excavació de lloses de formigó, de tirar pedres, i de fer esculleres exemptes.

Contestant ja finalment al senyor Calvo, del grup Socialista, ha donat en el clau en el que jo ja he comentat abans, necessitem un informe patològic, patològic, perquè açò no és qüestió que nosaltres vejam i tal, però, qualsevol informe, i, de fet, ara, en estos moments, estàvem ja buscant quines eren eixes persones les que anaven a poder fer alguna que no fora no sols a nivell local, sinó per a dir: escolteu!
, ací n'hi ha un problema.
Aleshores, caldrà després buscar un responsable i portar-ho on toque, a costes, al ministeri, i, en el cas que no se faja res, demanar a vore qui té la responsabilitat.
Hem vist el problema i hem fet el diagnòstic, i te l'he portat, actua!
; si no actues, cau la façana, és que ahí pot haver gent vivint, i si hi ha gent vivint hauria de fer-se un pla d'emergència, igual que va estar ací una persona de la UME, doncs, s'ha de pensar que estes persones hui estan dormint, i, a la millor, a les cinc del matí ve un temporal, comença a pujar el temporal, comença a furgar, i li fa una foradada, cau el… i l'ajuntament diu que com això és costes… Ells estan dins i ja aniran a dir si hi ha una escletxa o s'ha caigut, i tanque l'edifici.
Però no tenim encara… Hem de buscar una solució de previndre este tipus de…

La posidònia és el que he comentat abans, que tant de bo en tinguérem!
, però, desgraciadament, tenim un desert d'arena davant de casa.

I sobre el tema de les tablestaques, donaré informació perquè és una cosa que deu ser algú més a nivell tècnic que puga vore la possibilitat, si n'hi ha permisos, no n'hi ha permisos, de poder fer… Però, a simple vista i només vegent el tipus de producte que és, i que puga ser en el nostre cas i en altres platges, creem que és una cosa factible.

Moltes gràcies a tots i esperem que açò tinga…

El senyor president en funcions:

Doncs, moltes gràcies a vosté, senyor Vercher.

I moltes gràcies també a la gent que ens ha acompanyat avui en esta comissió, que tinguen la seguretat que, entre tots, primer, que estan en la casa de tots els valencians i les valencianes, i que entre tots farem per resoldre els problemes que avui hem tractat.

Moltes gràcies, també.

Señor Ponce, la presidencia es suya.

Cuando usted quiera, una vez hagamos el cambio.

(Ocupa la presidència el vicepresident de la comissió, senyor Juan Ponce Guardiola)

El senyor vicepresident:

Molt bé.

Fixació, dins del marc del pla de treball, dels terminis i procediments per a l'elaboració i aprovació del dictamen de la comissió

El senyor vicepresident:

Senyories, passem al darrer punt de la comissió de hui, que és la fixació, dins del marc del pla de treball, dels terminis i procediments per a l'elaboració i aprovació del dictamen de la comissió.

Bé, tenim dues opcions damunt la taula.
En principi, el termini final per a registrar vots particulars que puguen presentar-se pels diferents grups parlamentaris seria el dia 16 de novembre, l'últim dia.
Val?
Ahí, podríem el divendres 14 fer el debat en comissió del dictamen, dels dictàmens.
I el que podrien fer són dues coses: fixar un termini per a presentació de dictàmens uns dies abans i després un segon termini per a presentar esmenes.
Ho ha fet alguna altra comissió perquè, bé, sobretot si hi ha un dictamen preparat pels grups majoritaris o el que siga, l'oposició puga fer aproximacions a eixe dictamen i no siga un vot particular que en la pràctica després es reflectix en el Dictamen.

Aleshores tenim eixes dues opcions.
Seria la proposta: el dia 7, dilluns, presentació dels dictàmens; i fins a l'11, divendres, fer eixes esmenes; i després, el 14, tal i com estava pensat, ja l'aprovació del dictamen en comissió.
Val?

Doncs parem dos minuts la comissió i fem els comentaris sense micro.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

El senyor vicepresident:

Molt bé.
Reprenem la comissió perquè quede clar com hem acordat els terminis per a concloure els treballs d'aquesta comissió.

En primer lloc, s'ha acordat demanar un ajornament del termini de finalitzar els treballs de la comissió de tres mesos, des del 16 de novembre, que acabava, fins al 16 de febrer.

I, conseqüentment, hem acordat que siga el dia 20 de gener quan es presenten els dictàmens, termini per a registrar les propostes de dictamen elaborades pels diferents grups parlamentaris, que acaba el 20 de gener, per a tindre set dies per a la presentació d'esmenes a eixos dictàmens.

I la comissió acorda també que el termini per a…, bé, la comissió on es debatrà i s'aprovarà el dictamen serà els deu primers dies de febrer, de l'1 al 10.
Val?

I, sense més, tanquem la comissió de hui i bon treball.

(S'alça la reunió a les 13 hores i 55 minuts)