Riscos%20dels%20Temporals%2020220225HTML.html





Comissió especial d'estudi de les mesures de prevenció dels riscos derivats dels forts temporals, realitzada el dia 25 de febrer de 2022.
Comença la reunió a les 10 hores i 11 minuts.
Presideix la diputada senyora Sandra Martín Pérez.
Reunió número 4.

La senyora presidenta:

(Inoïble) … de estudio sobre las medidas de prevención de los riesgos derivados de los fuertes temporales.

Pasaremos para ver si hay quórum.
Secretaria, pase lista, por favor.

(La secretaria passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Gracias, secretaria.

Habiendo cuórum, comenzamos con el procedimiento de esta reunión.

En su caso, el siguiente punto del orden del día sería la aprobación del acta de la reunión anterior, que sus señorías la han tenido disponible en sus correos.
Con lo cual, entiendo que, como viene siendo costumbre, ¿la aprobamos?
De acuerdo.
Pasamos al siguiente punto.

Compareixences que se sol·liciten en compliment del pla de treball aprovat per la comissió

La senyora presidenta:

A continuación tenemos la comparecencia, siguiendo con el turno de comparecencias de los alcaldes que fijamos en el plan de trabajo, tenemos hoy aquí con nosotros y agradecemos su presencia a don Rhamsés Ripollés Puig, alcalde-presidente del Ayuntamiento de Morella, que, como ya le han informado y le recuerdo, dispone de ocho minutos para hacer su intervención y, luego, los miembros de los grupos parlamentarios le realizaran unas preguntas y usted dispondrá, finalmente, de doce minutos para contestar.

Así que, sin más, cuando usted quiera, señor Ripollés.

Compareixença de l'alcalde-president de l'Ajuntament de Morella, senyor Rhamsés Ripollés Puig

El senyor alcalde president de l'Ajuntament de Morella:

Molt bé.

Bé, molt bon dia.

I, en primer lloc, agrair l'oportunitat de poder traslladar en esta comissió d'estudis sobre les mesures de prevenció dels riscos derivats de forts temporals, doncs, traslladar l'experiència, les vivències i el que hem sofert, sobretot quant a temporals de neu, i també, doncs, eixa visió des del món rural i de les comarques d'interior i, en concret, doncs, la situació en la comarca dels Ports i en el municipi de Morella, ja que en els últims anys, ja no sols el temporal Glòria, sinó també diversos temporals, hem parlat pràcticament de nevades històriques i també de molt baixes temperatures, inclús arribant a quasi menys vint graus.

Referent a les despeses del temporal Glòria i que ens vàreu traslladar també la sol·licitud d'informació, feia referència que van suposar al voltant de huit-cents mil euros el que s'ha hagut d'anar assumint en diverses qüestions, tant en béns municipals, també en la xarxa de camins -que després vull fer referència a crec que un aspecte important amb tot el que té a vore al món rural i a les explotacions ramaderes-, i, després també, unes valoracions que no seran, ni molt menys, totes les que van hi haver respecte a desperfectes en propietats privades, tant en explotacions ramaderes com en altres qüestions, que, de les dades que ens van traslladar des del primer moment a l'ajuntament, doncs, superaven els quatre-cents huitanta mil euros.

Respecte a les despeses, sí que m'agradaria traslladar crec que un tema important i que moltes vegades ens porta després a alguna problemàtica, quant a la tramitació, que, degut a la tipologia dels temporals, que estem parlant de neu, molts d'eixos desperfectes apareixen al cap de molts dies, setmanes, inclús mesos.
I també fer referència moltes vegades als desperfectes també ocasionats per les baixes temperatures.

A part d'això, des de l'Ajuntament de Morella, des de fa uns anys, ja vam elaborar un protocol propi de resposta enfront de les nevades centrat principalment en la prevenció, la coordinació i el treball durant i després del temporal.
És molt important la prevenció, les qüestions de tindre tot el material y la maquinària preparada.
I, sobre això, sí que aprofite per a traslladar la importància que tots els mitjans especialitzats a fer front a temporals de la neu, doncs, com s'ha demostrat en les últimes nevades, un factor importantíssim per a la bona resposta és la proximitat a aquelles zones que evidentment estem més afectades per este tipus de temporals.

Fruit d'eixe protocol, doncs, s'ha millorat considerablement tot el que és la coordinació pròpia de tots els mitjans que tenim des de l'ajuntament, com és la brigada de serveis, com és la policia local i també en altres àrees importants, com és l'àrea de desenvolupament rural i els serveis socials, sobretot per aquell reforçament de serveis que tenen a vore amb l'assistència a persones majors, persones que viuen soles i que, per tant, recomanem… i en molts dels casos és materialment impossible, doncs, se troben en les seues cases sense poder eixir.

I, com no, també la coordinació en les altres administracions.
Cal destacar que comptem en un dels parcs de bombers voluntaris, com a parc de bombers voluntaris, més important.
Això ha fet que hi haja una màxima implicació per part de molts agents voluntaris d'allí, de la població, i això ha repercutit a tindre un servei, sobretot molt ràpid i molt eficaç per a fer front a estos fenòmens meteorològics.
I també el poder comptar amb una infraestructura necessària per a tindre eixa preparació anterior al mateix fenomen, que crec que és un punt clau i ho vam vore en el fenomen Glòria com, inclús en grans poblacions, doncs, tenien molts problemes precisament per això, per la falta de previsió que va hi haure.

Un punt destacat, crec que és tota l'afecció que té a les infraestructures, tant a les físiques com a les digitals, com a les tecnològiques.
Quant a les infraestructures físiques, i ahí diferenciaria el que és la xarxa principal de comunicació, carreteres, siguen de l'administració que siguen, on sí que hi ha una resposta molt ràpida i una coordinació bastant efectiva, però després també cal pensar en eixa xarxa interna municipal, comarcal, i que dona abastiment, dona servei, com deia abans, a moltes explotacions ramaderes, masies aïllades, etcètera.

I també, al respecte, en allò que té a vore amb les comunicacions, tant telefòniques, on pensen que sí que cal millorar, sobretot en aquelles zones aïllades on hi ha males comunicacions i moltes vegades, doncs, degut a eixe punt, també es fa més difícil actuar o tindre informació més detallada del que puga necessitar una família o una persona que se troben una masia, en una explotació ramadera més aïllada, ja que, precisament, el sector primari és un dels més afectats quan se produïxen este tipus de de temporals, on hem de pensar que necessiten també, igual que les administracions, una previsió important de tindre acopis d'aliments i altres per al seu ramat i que, fins a molts dies després, moltes setmanes després, com deia al principi, doncs, moltes vegades ni se coneixen els desperfectes dels danys que hagen pogut hi haver i, fins després d'uns quants dies, doncs, moltes vegades és impossible inclús accedir i poder tornar el servei a la normalitat el que és eixe tipus d'activitats.

Des de l'ajuntament, sí que hem fet, aproximadament des dels últims deu anys, una incidència…, recalcar més eixa conscienciació d'aquelles persones que viuen o tenen masies aïllades, però que disposen de vivendes en els nuclis de població, doncs, eixa recomanació que, quan hi ha una previsió important d'un fenomen meteorològic, com puga ser el Glòria o una tempesta de neu important, que s'apropen als nuclis de població per a evitar majors riscos.

Com veig que s'acaba el temps, per últim, voldria destacar algunes millores, algunes consideracions que crec que són importants.
En primer lloc, allò que té a vore en les ajudes, tant en les públiques com en les privades.
Tindre en compte l'especificitat moltes vegades dels fenòmens que tenen a vore amb la neu, el que vinc comentant, que molts dels desperfectes en moltes de les qüestions que s'han produït, doncs, cal una valoració moltes vegades inclús de setmanes, mesos després.
I també millorar, crec que això sempre és necessari, l'agilització de la seua tramitació, la facilitació d'eixa tramitació, tenint en compte que en el cas de les nevades som afectats pels municipis menuts, ens afecta al conjunt el cent per cent de tot el nostre terme municipal i, per tant, doncs, la feina de valoració i d'actuació requerix d'un temps i d'uns serveis amb què moltes vegades no comptem.

Crec que hem de treballar també per reforçar aquells serveis de suport a la gent gran, a les persones que viuen soles i, com no, tindre un plantejament també més intens, més específic de cara al sector primari.
I, com he dit abans també, m'agradaria destacar la necessitat de quan parlem de les comunicacions digitals de la telefonia mòbil, no sols pensar en els nuclis de població, sinó també en aquelles zones disperses on sí que hi ha una dificultat major perquè arriben en qualitat eixes comunicacions.

Per part de la Generalitat i en col·laboració amb els ajuntaments, crec que se va fer una bona iniciativa al respecte de tindre uns equips de comunicació d'emergència i treballar en eixa línia, no tant en les comunicacions com en els subministraments elèctrics i altres, que moltes vegades se veuen afectats i hem de pensar que estan moltes d'elles, moltes d'estes infraestructures, en zones molt aïllades i de difícil accés.

Això seria la primera intervenció i a la seua disposició.

La senyora presidenta:

Gracias, señor alcalde.

A continuación, por parte de los grupos parlamentarios, de menor a mayor, tendrá la palabra, por parte del Grupo Parlamentario Unides Podem, la ilustre diputada Estefania Blanes, por un tiempo de dos minutos.

Cuando quiera, señoría.

La senyora Blanes León:

Moltes gràcies, presidenta.

Bé, abans de tot, evidentment, donar-li les gràcies al senyor Ripollés per la seua exposició.

I el que sí que veig és que ací les majors dificultats les tenen, sobretot, en l'aïllament de les persones en aquest tipus de temporals.
I, sobretot, també ha comentat, que això també m'ha cridat l'atenció, és la qüestió que, en la neu, els efectes poden sorgir a posteriori.
¿Ahí hi ha algun mecanisme o alguna cosa que vosté considere que es puga fer per tal de millorar açò?

I, després, també veig que, evidentment, vostés no són nous en aquest tipus de temporals per la seua situació geològic, evidentment, i ja tenen eixos plans de prevenció i actuació prou elaborats i prou estudiats.
I el que sí que m'agradaria saber és un poc en què pensen que podria millorar-se, per a poder evitar, sobretot, els efectes que va tindre i que poden tindre en el futur, quant a la qüestió de l'accessibilitat a les persones, perquè l'objectiu d'aquesta comissió és un poc avaluar, però, sobretot, de cara al futur què podem fer.
I és un poc…, crec que ha fet una anàlisi prou extensió de tot el que va passar, però de vore si vostés demanen…, quin tipus de solucions pensen que podrien ser efectives perquè no tornen a ocórrer i, sobretot, per a poder que eixos efectes no afecten, precisament, valga la redundància, a la població de la seua localitat.

Moltes Gràcies.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Blanes.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Vox, tiene la palabra, por dos minutos, el ilustre diputado Miguel Pascual.

Cuando quiera, señoría.

El senyor Pascual Pérez:

Muchas gracias, señora presidenta.

Señor Ripollés, buenos días -bueno, buenos días a todos- y muchas gracias por su comparecencia.

Usted ha comentado que ha habido daños por 800.
000 euros, tanto en público como privado.
Ha comentado también, si he escuchado bien, 480.
000 euros en ganadería, también.
Entonces, en cuestiones de ayudas, pues, quería preguntarle qué ayudas han solicitado ustedes, por parte del ayuntamiento; si se ha declarado o solicitaron y se ha declarado lo de zona catastrófica para el tema de las ayudas; si ustedes han detectado algún tipo de trabas.
Y, sobre todo, porque la borrasca fue…, sobre todo, esto viene por Gloria.
Entonces, eso fue hace dos años y quería saber si han recibido las cantidades solicitadas o las cantidades previstas o aún están pendientes.

También quería comentarle, ya que su municipio, pues, tiene ya mucha historia, las viviendas del núcleo tienen ya una edad, quería preguntarle sobre los daños en las edificaciones, dentro de lo que sería el núcleo urbano y en las viviendas.

También me gustaría que nos comentase, ya que las nevadas usted ha comentado en algún medio de comunicación que eran unos ciento setenta litros por metro cuadrado.
Claro, todo esto es una cantidad muy ingente de nieve.
Entonces, nos gustaría que nos comentase si hubo una buena coordinación con la agencia valenciana de emergencias.

Nos ha comentado usted que tienen el protocolo de nevada.
Quería preguntarle si es exclusivo de su municipio, si también se puede extender a otros municipios de la zona, que nos haga una valoración un poquito más más extensa y, también, si consideraría que es importante que este tipo de protocolos esté también en otros municipios.

Y, también, una valoración del trabajo realizado por el cuerpo de bomberos, así como por la unidad militar de emergencias, en qué se basaron sus actuaciones en su municipio y una valoración de las mismas.

Y luego ha comentado usted que las personas al final…, que no tenemos que olvidarnos de ellas, que son las que están más dispersas por su término municipal, quería preguntarle si desde el ayuntamiento las tienen localizadas y en el caso de este tipo de acontecimientos ustedes, desde el ayuntamiento, se ponen en contacto o intentan ponerse en contacto con ellas y llegar hasta ellas para conocer su situación.

Nada más.
Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señoría.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Ciudadanos tiene la palabra por dos minutos la ilustre diputada Mamen Peris.

Cuando quiera, señoría.

La senyora Peris Navarro:

Gracias, presidenta.

Senyor Ripollés, moltíssimes gràcies per estar ací.

La finalitat que volem justetament és millorar allò i esta és la finalitat d'esta comissió.

Me consta que vosté du prou legislatures en el govern de Morella i, per tant, jo crec que té una visió més global de tota la comarca dels Ports.

Crec que moltes preguntes li han fet, però la finalitat és eixa: què tipus d'ajuda ha rebut, si també des de l'ajuntament s'activaren, si ja han rebut o quin és el temps que tardaren en rebre eixes ajudes.
Un alcalde supose que mai les considera suficients, però, dins de la solidaritat que hem de tindre tots perquè arribe al màxim de gent possible, si les considera suficients.

Després, vosté ha fet l'apreciació d'agilitat, no tant en les valoracions, que efectivament jo crec que serà un punt a tindre en compte, com vosté molt bé ha dit, però si també considera vosté que l'agilitat se va donar o no en el tema d'eixos pagaments.

En el seu cas, i sobretot en estos temporals, jo repassava les imatges i, clar, ni es veia el cartell de la població de Morella, i totes les imatges que un poc quan prepares açò recordes.
Va ser neu, però també va ser fort vent.

Una pregunta: és necessari ampliar els efectius, per exemple, quan en Morella en tota la comarca es quedeu aïllats?
Fa falta ampliar eixos efectius que tenim des de la Generalitat d'emergències?
Quin és el protocol que vosté sol activar pre i post?
I què podem millorar des de la Generalitat valenciana en eixe pre i en eixe post?
Perquè després de la neu m'imagine tot el que és desgel tot el problema que va donar.
És a dir, que no sols ens quedem en eixe moment puntual d'aïllament, sinó també en eixe post.
Si vostés també ho han reflectit en el pressupost.

I, sobretot, la cosa que més ens pot ajudar: ¿què podem fer des de la Generalitat valenciana i des d'ací, este parlament, per a ajudar a tots estos municipis que efectivament…, més xicotets i que moltes vegades el reprotxe un poc que et fan, real, és «ens hem sentit un poc com abandonats; no comptem amb els mitjans»?

Gràcies.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Peris.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Compromís, tiene la palabra el ilustre diputado Juan Ponce.
Cuando quiera, señoría, por dos minutos.

El senyor Ponce Guardiola:

Moltes gràcies, presidenta.

Moltes gràcies per la seua assistència, compareixença ací a esta comissió.

És molt important la visió dels alcaldes de municipis d'interior per la idea representativa del que suposen estos forts temporals i van a suposar en un futur, que tots tenim clar que seran molt recurrents, seran molt forts, inclús més que els que hem tingut fins ara pels efectes del canvi climàtic.
I eixe és l'objectiu d'esta comissió: fer previsions i proposar totes les mesures necessàries perquè els forts temporals que vinguen…, estiguem preparats a tots els nivells.

I des d'eixe punt de vista, seria molt important que ens comentara el estava dient ara la companya de Ciudadanos, que tots els protocols i tots els mitjans per a actuar en les emergències, si estan ben dimensionats, ben distribuïts, on seria més important recolzar els mitjans actuals.
Totes estes qüestions són fonamentals.

I el mateix que fer estudis i previsions.
En eixe sentit, també estaria bé que ens diguera la seua impressió respecte, per exemple, el Patricova o altres plans de riscos d'inundació, de nevades, de qualsevol risc que…, i d'incendis també.
Si estan actualitzats, si considera que s'ha de recalcar en l'elaboració i, sobretot, en la implementació de les mesures que recomanen estos plans.
I, en eixe sentit, quina és l'experiència de Morella.

I, per últim, com que té una superfície forestal valuosa, estaria molt bé que ens comentara quin és el nivell de gestió forestal que s'ha fet en Morella i si això ha tingut influència en els temporals i les fortes nevades.

Res més i moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Ponce.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Popular, tiene la palabra el ilustre diputado Alfredo Castelló por dos minutos.
Cuando quiera, señoría.

El senyor Castelló Sáez:

Gracias, presidenta.

Gracias, alcalde, por venir desde tan lejos, pero de una tierra tan querida por todos.

En primer lugar, le quería decir…, nos ha contado usted que había tenido en el último temporal unos daños de 800.
000 euros, hecho que ha tenido que asumir.
Supongo que se habrán asumido por el estado, por la Generalitat y por ustedes.
¿O se refiere solo a que esta es la parte que ha asumido su ayuntamiento?
Y me gustaría aclarara esa cuestión.

También si en los casi quinientos euros en que estaban cuantificados los daños en las explotaciones ganaderas, y que para usted lógicamente es una cuestión muy importante en la comarca de la que viene, si esos casi quinientos mil euros le consta que han sido las ayudas que han percibido o los daños que han tenido y que nos puede hacer esa diferenciación de conceptos.

¿Qué sucede con esos daños que aparecen transcurridos unos meses?
¿Hay alguna línea de ayudas específicas?
¿Se vuelve a sacar una línea de ayudas para esos daños que aparecen o simplemente los asumen ustedes y punto?

¿Tienen ustedes alguna zona boscosa que haya aparecido dañada en la zona?
¿O por ser alta montaña realmente no tienen zonas boscosas como tal?
¿Qué tiempo suelen tardar en repararse cuando hay esa caída de líneas telefónicas producidas por la nieve o por las ventiscas?
Y ¿cuál es la afección que tiene para la población general y para la Administración, si la tiene?

Aparte de los voluntarios que haya para este tipo de emergencias, ¿tienen también la ayuda de alguna actuación profesional en la zona más allá de la limpieza de carreteras y la retirada de nieve?

Ha dicho que no solamente hay problemas en la red de carreteras nacional, que lógicamente se ocupa el ministerio, sino que también han tenido problemas en la red local y comarcal de caminos, que es muy importante para su actividad económica y ganadera básicamente.
Si en esa red local y comarcal los daños ocurridos se han ocupado ustedes en exclusiva.

Y, finalmente, respecto a las mejoras, me gustaría que fuera un poco más concreto: ¿en qué podría ser de cara a los ganaderos, a la gente mayor?
¿Cómo se podría mejorar esas ayudas que usted ha calificado que son muy lentas y que la tramitación es farragosa, especialmente para ayuntamientos que tienen muy poco personal?
Y si tienen algún tipo de ayuda para mejorar y coordinar los equipos de emergencia.

Gracias, presidenta.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Castelló.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Socialista, tiene la palabra por dos minutos el ilustre diputado Francisco Gil.
Cuando quiera, señoría, tiene la palabra.

El senyor Gil García:

Moltes gràcies, presidenta.

Molt bon dia, senyor Ripollés, i moltíssimes gràcies per la seua compareixença.

Dit de pas, la va considerar el nostre grup parlamentari necessària, perquè, a l'hora d'afrontar una comissió d'estudi, no només volíem que se centrara en la zona litoral, que és on més aparentment sofrixen els danys dels grans temporals.
L'interior, evidentment, també té la seua peculiaritat.
I aquest diputat va ser testimoni directe del que va passar fa dos anys al seu seu terme municipal i al dels voltants, justament el dia que va caure -i se'n recordarà vosté clarament- el sostre del supermercat.
Precisament aquell dia estàvem visitant la zona zero.

Va ser impressionant.
Impressionava i, sobretot, a aquells que no som d'alta muntanya.
Sí que som de muntanya, però no d'alta muntanya, com és el cas de la comarca dels Ports.
I, francament, alguna cosa estava fent-se bé quan va a ser possible que dos dies després poguérem desplaçar-nos, en el nostre cas, a Vilafranca, a Ares, a Benassal.
I això és fruit d'un treball.

Sí que li volia preguntar, perquè està clar que el seu municipi pel que ha contat i ha demostrat diverses ocasions…, si podria exportar-se a la resta de la comarca.
Evidentment els altres pobles tenen menys capacitat econòmica, però si vosté veu que per part de les altres administracions estan treballant en eixe tema per a mitigar en allò possible la falta de recursos propis de cada un dels ajuntaments.

I en eixa mateixa línia -ja li ho han preguntat algunes vegades-, quin punt de millora hi hauria a l'hora afrontar eixe tipus d'emergència?

Moltíssimes gràcies.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Gil.

A continuación, señor Ripollés, dispone de doce minutos.
Con tranquilidad, con calma -creo que está tomando todavía anotaciones- para responder y hacer las consideraciones que usted vea pertinentes.
Y no se agobie por el tiempo porque, aunque marque doce minutos, seremos comprensivos porque le han hecho muchísimas preguntas y que tiene usted que contestarlas.

Así que cuando quiera, señor Ripollés, dispone usted de doce minutos.

El senyor alcalde-president de l'Ajuntament de Morella:

Moltes gràcies.

I, a més, agrair-los les preguntes i crec que la voluntat d'elaborar entre tots les millores que es puguen plantejar.
I, a més, crec que han introduït algun aspecte important, que jo no havia fet esment també en la meua intervenció, i espere ser capaç de clarificar algunes coses i de posar damunt la taula també eixes millores necessàries.

Sí que m'agradaria fer una reflexió inicial.
Quant a…, ha fet esment alguna diputada quant a l'experiència que hem tingut en diversos anys.
Jo crec que cada vegada per part de totes les administracions s'ha millorat, i molt, el que és la coordinació.
I crec que hi ha un aspecte clau, que ja feia referència en la meua intervenció d'abans, que els mitjans especialitzats, sobretot la maquinària i altres, un factor clau és la proximitat en aquelles zones afectades i, sobretot, la previsió quant a l'abastiment, per exemple, d'un element essencial per a fer front a la neu, com pot ser la sal.

I, de fet, fruit de l'experiència que hem tingut en molts episodis, també hem vist com, per exemple, en el Glòria hi van haver greus problemes, no sols en la nostra comarca, sinó en tota Espanya, d'abastiment de sal i com vam ser capaços entre tots de donar-li la solució més immediata possible.

Aniré contestant més o menys en l'ordre que m'heu fet les preguntes.

Des de Podem, sobretot parlaven de l'aïllament de les persones.
Nosaltres ahí sí que… -i algun diputat més també ha fet referència- tenim diversos mecanismes que crec que també ens han servit per a millorar eixa atenció, sobretot amb el servei de teleassistència que estem augmentant any rere any en aquelles persones que viuen soles.

I, després, hem fet un seguiment…, també un contacte més directe, especialment des de l'àrea de desenvolupament rural en aquelles persones, en aquelles famílies que sabem que estan vivint o habitualment es troben en masies i en llocs més aïllats.
I, com dia abans, també traslladant eixa recomanació, que moltes d'elles, depenent de les previsions meteorològiques, puguen vindre al que és el nucli de Morella, on la gran majoria també disposen de vivenda.
Crec que això també ha fet millorar la resposta i el conéixer la necessitat que puguen tindre en una zona més aïllada.
En el cas del nostre terme municipal estem parlant de més de quatre-cents quilòmetres quadrats i, per tant, la dispersió és important.

Hi ha una qüestió a la que heu fet referència i m'heu preguntat, i és que molts danys es produïxen passat un temps i això sí que ens crea moltes dificultades, moltes vegades, de poder valorar doncs eixa petició de valoracions immediata que pot sol·licitar tant el govern central o la Generalitat, i jo ahí sí que demanaria que es tinguen més en compte esta casuística que moltes vegades produïx la neu en zones on, o bé no es pot arribar, o, sobretot en els despreniments, en camins, en marges, en murs, que són bastant habituals, doncs això es produïx moltes vegades passats inclús alguns mesos a causa d'estes nevades.
Jo crec que hi ha una millora clau que ha de vore amb el reforç de mitjans tècnics i materials per a fer front a les nevades perquè els ajuntaments comptem amb els mitjans que comptem.

I, després, quant a les comunicacions, al protocol en les comunicacions, ja es va produir, si no recordo malament, farà huit o nou anys, una sol·licitud que vam fer en aquell moment a subdelegació del govern i que ara més recentment, i en el temporal Glòria també s'ha produït, que és tindre en compte també la problemàtica quant al col·lapse de les vies de comunicació no pel mateix temporal, sinó per la qüestió del trànsit d'aquelles persones que van a vore el temporal -podríem dir- per qüestions més lúdiques, i això produïx molta afecció en els serveis d'emergències.
Crec que això, els protocols també s'han millorat molt i cal ser conscients que en determinades ocasions és millor tancar una determinada via de comunicació per a prioritzar al cent per cent tots els equips d'emergència i que no tinguem eixe col·lapse que algunes vegades s'ha produït, i, de fet, en el cas de Morella, eixe treball posterior al temporal moltes vegades és més intens degut a això, degut al reclam de la mateixa neu i que, evidentment, doncs és un reclam important i un recurs també turístic important, però en determinats moments sí que necessitem un reforç per a poder albergar tots eixos vehicles i tota eixa gent que en un determinat moment s'arrime a les nostres poblacions per vore la neu.

Jo crec que tenen un paper fonamental i, dic jo, en resposta al representant de Vox, els bombers voluntaris -ho he dit en la meua intervenció-, crec que va ser un projecte d'èxit en la nostra comarca, evidentment sense perdre de vista la importància del treball que fan els professionals en el consorci de bombers provincial i tota la la coordinació.
Crec que s'ha demostrat el que deia abans, que l'augment de maquinària, l'augment d'efectius en el lloc on vertaderament passen les nevades, no com ocorrien en altres episodis que teníem les llevaneus bastant lluny d'on es produïen les nevades, doncs, s'ha demostrat com això ha millorat molt la resposta i l'augment d'efectius que també n'hi ha hagut.
I, després, també l'actuació immediata de la UME, que crec que també ha sigut un factor important de suma de col·laboració en eixa resposta i des d'ací, bé, agrair la resposta immediata perquè quan es fa la sol·licitud per part dels ajuntaments, doncs, al final se sumen més efectius.
Nosaltres, evidentment, ens vam acollir, vam…, bé, el nom tècnic ara no el recorde bé, el que tots coneixem com a zona catastròfica, i crec que això també repercutix quant a la resposta dels mitjans i les ajudes, que després clarificaré algunes qüestions.

El protocol que vam elaborar crec que ens ha ajudat a anar millorant i, sobretot, fer una avaluació posterior de tot el treball, i això any rere any ha anat implementant-ho.
Evidentment, està adaptat a la singularitat també del nostre municipi, a la singularitat que vosté feia referència com a casc històric, com a patrimoni, on les vivendes no han tingut massa afecció però sí que n'hi ha una afecció també important que hem tingut en algun fenomen meteorològic en el mateix patrimoni.
Diríem que eixes afeccions moltes vegades encara són molt més posteriors, doncs, inclús a les que feia referència abans, molts d'eixos danys al patrimoni moltes vegades es presenten al cap d'uns mesos.
Sí que vull dir també que tant en períodes anteriors com en el Glòria, en el nostre cas on el castell i el conjunt monumental de Morella, la propietat, tot i que la gestió és municipal, la propietat és de l'estat, doncs la col·laboració ha sigut relativament positiva quant a fer front a eixos desperfectes ocasionats pel Glòria.

Crec que el fet que els municipis puguem tindre un protocol, doncs, estaria bé; ara, recentment, se'ns està donant molt de suport en molts protocols, en molts plans contra incendis, de gestió forestal, crec que a la millor també caldria tindre una mirada específica cap a les nevades per la singularitat de la nostra comarca, i alguns aspectes evidentment cal adaptar-los sí o sí als municipis i als mitjans que dispose cada un dels municipis.

Quant a les quantitats i les ajudes, que m'han preguntat diversos diputats, ahí feia referència que en gran part eixes quantitats que he dit són les que hem sol·licitat, o vam sol·licitar en el seu moment, tant al govern central, diputació, com a Generalitat, i a part d'això tenim molts recursos propis que evidentment van implementades des de l'ajuntament.
Sobretot, tot allò que ha de vore amb reforç de personal, per a un municipi de les nostres inversions, doncs estem parlant que en un episodi d'estes característiques n'hi ha entre vint-i-cinc i trenta persones treballant exclusivament durant el temporal, tot el que té a vore policies, brigades i de més, és un nombre bastant important per al personal que tenim.

Ahí sí que vull fer referència, i ens pot valer com a exemple -jo diria- d'una bona manera de fer en algunes qüestions, en eixa reparació post o tardana dels danys com han sigut les actuacions que s'han fet precisament en camins rurals i eixes actuacions que ha fet la conselleria i que, inclús, vam tindre ocasió de traslladar en quin estat es trobaven els camins i quines afeccions posteriors van hi haver, però, crec que les administracions, i en eixa legislació de zona catastròfica o zona d'emergència cal millorar més, és allò que ha de vore precisament amb els particulars.
Crec que ahí és on hi ha molta dificultat, en la tramitació; quan es tracte d'assegurances hi ha molta més facilitat però moltes vegades també, inclús, doncs, hi ha problemàtiques de valoració tècnica per a molta d'eixa gent.
Crec que des de l'administració nosaltres posem els nostres serveis, sí que vam intentar ajudar-los en eixes valoracions, però caldria també millorar en eixe aspecte.

Sobre ampliar els efectius que em preguntaven, crec que ja ho he dit abans, crec que sí que és important.
Ahí nosaltres estem treballant, en este cas en el Consorci Provincial de Bombers, en una major dotació perquè s'ha vist la necessitat d'ampliar tot el que són les infraestructures i que en les mateixes infraestructures on està el parc de bombers de Morella, a més, també, tenen cabuda els bombers forestals de la Generalitat i que, al final, des d'allí, crec que és el nucli, el cor d'actuació de tots els efectius més importants per a intervindre en totes les afeccions.

Pel que deia Compromís, sí, el parc de bombers voluntaris, doncs, com dic, ha tingut un paper fonamental.

Quant a l'afecció dels boscos, que jo he comentat, i després crec que el Partit Popular també ha fet referència, també és un treball d'eixos que venen al cap d'uns mesos, és a dir, l'afecció en els nostres boscos va ser demolidora, el que és el temporal de neu, i els riscos posteriors que això comporta per a incendis quant a problemàtiques en els mateixos boscos.
I ahí -crec- s'han fet, a més, inversions importants per a pal·liar eixos efectes, i crec que en els mateixos plans de gestió forestal, doncs, a mi també m'agradaria eixa mirada més específica quant a l'afecció que tenen estos grans temporals pel trencament d'arbres, inclús en algunes zones degut a despreniments, a afeccions, que impossibiliten l'accés en determinades zones del bosc en el que això comporta.
Crec que, a més, el treball posterior que es va fer i que, a més, els vam demanar evidentment col·laboració als ajuntaments per part dels tècnics, del que que són els agents mediambientals i de més, crec que ha sigut important i, sobretot, que després hi ha una resposta d'actuació real sobre el terreny perquè crec que és un aspecte que moltes vegades oblidem i això, evidentment, tota l'afecció que té als boscos després pot comportar uns riscos bastant elevats, sobretot en temes d'incendis.

Quant al tema de les ajudes que em preguntava el diputat del Partit Popular -és al que he fet referència-, sí que de les inversions que van haver-hi quant a esdeveniments municipals, doncs, estem parlant de més de cent mil euros que vam assumir directament des de l'ajuntament en els moments -per dir-ho d'alguna manera- inicials del temporal, eixa sol·licitud d'uns dos-cents vint mil euros quant a ajudes, que pràcticament en la seua totalitat estan resoltes, algunes pendents de pagament, i ahí sí que ens trobem moltes vegades en una dificultat quant a entendre si és una inversió o si és una qüestió de manteniment.
Jo en això també demanaria una millora en la legislació de major facilitat i flexibilitat quant a l'hora d'acometre eixes actuacions, ja que molts municipis moltes vegades tenim dificultat per a poder justificar després els recursos que hem hagut d'utilitzar per a refer un camí, per a refer un mur, etcètera, etcètera, que no es considere d'un capítol o d'un altre, i això sí que ens ha portat, i pel que sé per altres companys, alcaldes i alcaldesses, doncs més d'algun problema quant a justificació.

Jo crec que -ho he dit abans- on hauríem també que centrar molt la millora, sempre cal agilitzar tots estos tràmits, és evident, però sobretot en allò que té a vore en els particulars i en aquells que tenen més dificultats en poder valorar bé, en poder tramitar les seues ajudes, ja que moltes vegades estem parlant de xicotetes activitats, xicotetes empreses, que els seus recursos tècnics són els que són.

Sobre els danys posteriors, ja he fet referència.

El temps d'actuació… Nosaltres, de fet, en el temporal Glòria vam tindre també talls de subministrament elèctric, la resposta va ser bastant immediata ja que la companyia distribuïdora és pròpia de la zona i, per tant, els mitjans i els tècnics, doncs, és el que deia també en els mitjans que ha de tindre l'administració, la importància de tindre els mitjans propers, i els fico l'exemple: si tenim els mitjans a Vinaròs, o fins i tot més prop, com puga ser Sant Mateu, si tenim la carretera nacional en dificultats de comunicació, doncs, això pot suposar un increment del temps de resposta molt, molt elevat.

Destacar, ja ho he dit abans, el paper de la UME, el paper del consorci provincial, que des de la diputació sempre se'ns ha prestat un suport encomiable a tots els ajuntaments perquè, si no, no podríem fer front a estes qüestions.

I en la xarxa de carreteres, sobretot en la local i comarcal, ahí sí que voldria fer referència que és la diputació, a través del consorci, qui executa sobretot la neteja d'eixos camins, i dins del nostre protocol nosaltres el que fem sí que és mobilitzar, amb la màxima previsió possible, tots els efectius externs que tenim en la comarca de maquinària, tenir-los en prealerta, i, després, coordinar, a causa de la nostra dispersió, coordinar les peticions d'haver de facilitar l'accés en masies i explotacions, coordinar-les el millor possible a causa de la dispersió perquè no tinguem pèrdues de temps i d'efectius anant d'un lloc a un altre.
Això sí que ho fem des de l'ajuntament i, de fet, en el l'episodi Glòria precisament vam establir amb el Consorci Provincial de Bombers i crec que ells també ho van valorar molt positivament, un punt de coordinació al respecte sobre això, va haver un increment més que considerable de la maquinària disposada, i jo com alcalde no ho havia vist mai, i crec que va ser importantíssima eixa coordinació dels efectius externs, els efectius locals i els efectius del propi consorci, sobretot per a evitar les dispersions i que les rutes d'actuació siguen el més efectives possible.

I després, el que comentava quant a l'atenció de la gent gran de les zones aïllades, nosaltres sí que hem notat una milloria, unint-ho a altres serveis com és, per exemple, el de la teleassistència que es proporciona per una entitat de tant de prestigi, com és la Creu Roja, i açò també ens ha facilitat poder adequar i adaptar-nos, per exemple també en la gestió que fem des del centre de dia municipal, adaptar eixos serveis, evidentment han d'estar tancats, però reforçar el servei en els domicilis.
I, per tant, ahí a la conselleria també li ho hem traslladat en diverses ocasions, a més ho hem explicat perquè es tinga en compte el reforç que cal d'atenció a les persones majors, a les seues famílies, en aliments, en coses tan bàsiques com tirar la basura, després també ho hem vist… Això ens ha valgut d'experiència per a actuar front a la pandèmia que estem vivint, és a dir, també ho hem ficat l'experiència que teníem en la neu, doncs malauradament també ho hem hagut d'utilitzar en la pandèmia.

I, per últim, el que comentava el diputat socialista, Paco Gil, crec que és importantíssima la coordinació i eixe reforç de mitjans, que crec que s'ha estat produint, ho dia abans, jo com alcalde el que vaig vore, la maquinària que vaig vore a Glòria, i vist per molts alcaldes, vam dir esta maquinària no sabíem ni que existia, i allí la vam vore; i ho he remarcat abans, crec que és importantíssim que eixa maquinària especialitzada estiga pròxima quan és necessari dels llocs d'actuació.
I, per tant, ahí jo valore molt positivament el treball que estem fent en el Consorci Provincial de Bombers i en l'agència valenciana d'emergències de millora i de major dotació d'este tipus d'infraestructures que al final, com dic, són el centre de coordinació de totes les actuacions.

Espere haver contestat més o menys ja, tot i agrair-vos les preguntes i les propostes.

La senyora presidenta:

Muchísimas gracias, don Rhamses Ripollés, por haber venido hoy a esta comisión, por haber se explicado tan claramente.
Pedirle disculpas por el retraso del principio, son también, no inclemencias del tiempo, pero cuestiones de tráfico que al final pues tenemos que ir trabajando, no, con esas cuestiones que van surgiendo.
Muchísimas gracias por venir.

Y ahora, si a sus señorías les parece, vamos a detener la comisión un minuto para despedir al compareciente y recibir al siguiente compareciente.
(Pausa)

Señorías, retomamos la comisión con la comparecencia en este caso de Joan Marco Pastor, alcalde-presidente del Ayuntamiento de Bellreguard.

Señor Marco Pastor, dispone usted de ocho minutos para realizar su intervención, y a continuación los grupos parlamentarios intervendrán y le realizarán unas cuestiones que usted podrá después contestar durante un tiempo de doce minutos.
Pero, sin más, le doy paso ahora a esos ocho minutos para poder intervenir y, sobre todo, agradecerle de antemano la presencia en esta comisión para venir a contestar a las preguntas de los diputados y participar en esta comisión de estudio.
Muchísimas gracias, señor alcalde.
Cuando quiera.

Compareixença de l'alcalde-president de l'Ajuntament de Bellreguard, senyor Joan Marco Pastor

El senyor alcalde-president de l'Ajuntament de Bellreguard:

Moltes gràcies, senyora presidenta.

Diputats i diputades.

En primer lloc, vull agrair l'oferiment de poder estar aquí avui, en representació de l'Ajuntament de Bellreguard, en la comissió d'estudi sobre les mesures derivades dels forts temporals.

Pense que els darrers temporals han posat de manifest un vell problema ja, a part de les destrosses en passejos, instal·lacions elèctriques, rentapeus i un llarg etcètera, eixe problema és el de la regressió de l'arena de moltes platges del País Valencià i, entre elles, la de Bellreguard i les platges del sud del port de Gandia.

La nostra platja està en erosió permanent, i això ens fa perdre metres d'arena any rere any.
I caldrà preguntar-se el per què o quines poden ser les causes d'eixa regressió permanent de l'arena.
Vaig a assenyalar-ne dos i una tercera.

La primera de totes és el port de Gandia.
Segons l'estudi publicat pel Departament Cartogràfic de Gandia, la platja nord del seu port ha crescut 250 metres després de la construcció de l'espigó en l'any 1900.
Clar, el seu efecte barrera trenca la dinàmica del litoral retenint l'arena a la platja del nord de l'espigó i impedint que es diposite en les platges del sud.
I eixe port de Gandia genera una activitat econòmica, i després voran la relació.

En segon lloc, és el riu Serpis.
En el riu Serpis, el dic de l'embassament de Beniarrés, des de la seua creació en 1958, el fa sec, el fa sec i des de llavors cada any acumula en el seu fons 110.
000 tones d'àrids que haurien d'arribar a la mar per estabilitzar les platges i dotar de nutrients la seua vida marina, cosa que no ocorre.

I, en tercer lloc, el canvi climàtic.
Però el canvi climàtic vull llegir literalment el que el Ministeri per a la transició ecològica publica en la seua web: «Con la información existente, los impactos observados relativos a la inundación y erosión en zonas costaneras no son atribuibles al cambio climático, pues están afectados por la acción del hombre, puertos y embalses».
Punt 1 i 2 que acabava d'anomenar en la meua intervenció.
Avui en dia, molt poc, l'efecte que fa el canvi climàtic en l'erosió de la sorra, però si no prenem mesures serà major, serà més considerable en un futur.

Dit això, m'agradaria ressaltar que solucions hi ha moltes i diverses, estudis fets per experts, per universitats, però entenem que són actuacions a llarg termini, a llarg termini i costoses en euros.
D'això som conscients els alcaldes de les platges del sud i també l'alcalde de Bellreguard, però haurem de prendre una solució, però a qui li corresponga.
Eixa solució, siga d'espigons o allò que els tècnics determinen, s'haurà de fer de forma estratègica.
Què vol dir de forma estratègica?
Decidir què es fa, temporalitzar eixa actuació i després dotar-la de recursos econòmics, però fer-la.
I a curt termini s'hauran de buscar solucions perquè la l'oferta turística dels nostres municipis no perden qualitat, és de sentit comú, entenem.

Això no és competència dels ajuntaments, que és el que deia, això per a qui corresponga.
Però els alcaldes, les alcaldesses, els regidors i les regidores encetem cada temporada estiuenca en la millora de la qualitat turística de les nostres platges, cada any.

Miren vostés, senyors diputades i diputats, la platja de Bellreguard és una platja petita, és una platja familiar, és una platja que viu del sol i de la platja, del seu oci i de la seua cultura, que cada regidor i cada alcalde programem per a cada temporada estiuenca, recorden vostés que no arribem a cinc mil habitants, i també viu de la seua gastronomia.
I això què implica?
Que és l'economia de moltes famílies que creen treball i milloren l'ocupació, i això ho han de tindre tots en compte.
La platja, el nostre passeig és el nostre patrimoni, és el patrimoni d'aquell que ens visita i un lloc d'incalculable valor socioeconòmic, lloc d'encontre de moltes generacions i volem deixar-ho també a les generacions futures.

Per tant, entenem que la solució és protegir i no destruir, que és el que fa Costes cada vegada que aplica o cada vegada que actua.
Si hi ha destrossa pel temporal, proposta de Costes.
Si replantegem, ho pague jo, si no, ho paguen vostés.
Tots els anys, cada cert temps que passa alguna destrossa, tenim la mateixa resposta damunt la taula: tirem la línia més cap endins de la platja, replantegem i jo pague, però si no, ho paga vosté.

Situem el cas de Bellreguard, situem Glòria a Bellreguard.
Al gener de 2020 va destrossar literalment el passeig marítim, les instal·lacions elèctriques, rentapeus, tot allò que es puguen imaginar vostés.
Els danys es van calcular, i així ho vam passar a la Delegació de Govern, es van calcular en  574.
259,11 euros.
Sols la reconstrucció del passeig marítim, sols la reconstrucció, ascendia a 425.
122,94 euros.
Imaginen vostés que el pressupost de 2022, del meu municipi, de l'ajuntament que tinc l'honor de presidir, és de 4.
003.
567 euros, estem parlant d'un 10,61 %.
Però, per a més inri, en la resolució de les ajudes ens atorgava com a màxim el 50 %, és a dir, 212.
000 euros, del qual el 85 % han estat ingressats en l'ajuntament el 31 de gener de 2022.
Lògicament, hem hagut de fer un préstec, hem de recórrer al deute i l'obra ja està pràcticament enllestida, a falta d'uns petits flecos, però que tardarem molts anys en pagar-la.

Parlem del nou reglament de costes?
Fins ara per a la determinació de la zona marítima-terrestre allà fins on arribe el mar cinc vegades en cinc anys.
Ara en proposa una, eixa de cinc ja era totalment arbitrari, però és que ara una vegada, contradient, contradient tota la legislació Europea al respecte, cosa que el ministeri de transició ecològica hauria de fer-s 'ho mirar.

Podria parlar molt de temps més, me queda molt poquet.
Però sí que volia ressaltar dos coses.
Solucions hi ha diverses, com hem comentat, però jo voldria ressaltar dos coses.

En primer lloc, que l'estat complisca la llei i exigir a les seves empreses, com són l'Autoritat Portuària de València i la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, el compliment de la Llei 26/2007, de responsabilitat mediambiental.
No fa massa dies en la televisió pública valenciana, l'Autoritat Portuària de Castelló ha reconegut el mal que li fa a les platges d'Almassora, li parle del 23, hui estem a 25, veritat?
El 23.
Titular: «L'Autoritat Portuària de Castelló realitzarà una aportació d'arena».
100.
000 euros d'inversió, 100.
000 euros d'inversió.

Durant l'any 2021, Aurelio Martínez va manifestar que hi havia 7 milions d'euros per a fer actuacions, però que necessitava que algú autoritzara eixa inversió.
És costes?
És el ministeri?
 Qui és?
Els ajuntaments volem una resposta.

I ja per acabar, senyora presidenta, parla del punt 1.
Exigir a les empreses de l'Estat.
El punt 2 és molt fàcil: que es redacte la nova llei de costes a l'altura del segle XXI, que respecte els drets constitucionals de l'Estat espanyol, així com els tractats internacionals i les directives europees.

Moltes gràcies.
A la seua disposició.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Marco, por su exposición.

A continuación, por parte de los grupos parlamentarios, dispondrán de dos minutos para realizar ellos su intervención.

Por parte del Grupo Parlamentario Podemos, tiene la palabra, por dos minutos, la ilustre diputada Estefanía Blanes.
Cuando quiera, diputada.

La senyora Blanes León:

Gràcies, presidenta.

Bon dia, senyor Marco, i moltes gràcies.
Jo crec que ha segut molt clar en moltes qüestions i jo crec que és bo escoltar-ho també dels municipis que estan afectats dia a dia per les decisions, com vosté ha dit, que evidentment jo crec que ací quasi, i vaig a posar un quasi, ningú nega el canvi climàtic, però no vol dir que tot s'haja d'atribuir a aquest canvi climàtic, que també afecta, evidentment, i que també té les seues implicacions.
Però clar que la mà de la humanitat, de l'ésser humà, també fa aquestes conseqüències.

Vosté parlava evidentment, no?
, d'eixa dificultat que tenen pràcticament tots els municipis costaners amb platges, que és el tema de la regressió, la regressió de les costes.
Apuntava a dos motius, a dos causants d'aquesta regressió.
I, evidentment, els dics, vosté ha parlat de Gandia, però després també ha parlat de l'Autoritat Portuària de València.
Pensa que el que ja està en el port, l'ampliació del port nord, i el que es pretén els pot afectar directament també a les seues costes?

I, després també, parlava vosté precisament, com deia, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
Quina responsabilitat creu que té?
I, sobretot, quina solució hi pot haver a les conseqüències que estan patint vostés a les seues costes?

I, després, una cosa molt concreta.
En el seu moment, quan va ocórrer el temporal Glòria, des del seu municipi, l'alcalde aleshores va dir que tal vegada no hi havia necessitat o no era la millor opció refer un passeig marítim a l'ús, conforme tenien.
A dia de hui, com vosté ha dit, estan a punt de finalitzar les obres a aquest passeig marítim.
Per què eixe canvi i si considera que és esta la solució, no?
, d'anar reposant formigó i què pot passar en el futur quan torne a vindre un altre temporal de les característiques que van patir.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Blanes.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Vox, tiene la palabra el ilustre diputado Miguel Pascual por dos minutos.

Cuando quiera, señoría.

El senyor Pascual Pérez:

Muchas gracias, señora presidenta.

Señor Marco, muchísimas gracias por su presencia aquí, por su comparecencia, su explicación.

Quería preguntarle, en primer momento, ya que usted ha empezado hablando sobre el tema de la regresión de las playas, que es un tema candente y donde afecta a muchísimas localidades, quería preguntarle si usted conocía la estrategia de actuación en la costa sur de Valencia, ese documento realizado por el ministerio de medio ambiente, aprobado en 2015, para, precisamente, intentar evitar toda la regresión de las playas.
Quería saber si conoce ese documento, si sabe si se está actuando según las actuaciones recogidas en ese documento del ministerio.

Quería también preguntarle sobre el tema de la llegada de las ayudas, por parte del Consell, del gobierno, porque habían pasado dos años, usted en su intervención lo ha dicho.
Al final, dice… Supongo que pidieron también que fuese considerada zona catastrófica para el tema de que las ayudas fuesen más rápidas, pero que les han llegado, primero, porque les iban a dar el 50 % y he entendido que es, de ese 50 %, el 85 % y a fecha de 31 de enero de 2022, o sea, dos años después.
Claro, unas ayudas públicas sobre un daño que tardan dos años en entregarse, pues, creo que no es de recibo.

Y también me gustaría que comentase y valorase cuál ha sido la afección en la economía de su municipio, en cuanto a la pérdida también de la playa y del paseo marítimo.

Y, por último, y usted lo ha comentado al final, también quería que hiciese la valoración un poquito más extensa, si pudiese ser, por favor, con respecto a la ley de costas, con respeto también a la modificación del reglamento que están haciendo y usted lo ha comentado.
Si las olas alcanzan antes los mayores temporales conocidos al menos cinco veces en cinco años, el nuevo reglamento lo que quiere es reducirlo a uno.
Claro, ¿en qué situación les deja a ustedes?
¿En qué situación deja a los municipios de la costa?
¿Qué futuro les queda?

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Pascual.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Ciudadanos, tiene la palabra la ilustre diputada María Quiles por dos minutos.

Señoría, cuando quiera.

La senyora Quiles Bailén:

Gracias, presidenta.

Gracias, señor Marco, por venir aquí, por asistir y, sobre todo, por darnos, lo que decimos siempre, la visión de los alcaldes que están a pie de calle y que sufren más que nadie lo que pasa en sus municipios.

Y yo casi que voy a empezar como ha terminado el compañero de Vox.
Es que a veces se nos olvida que, sobre todo en localidades pequeñas, su patrimonio principal -y usted lo ha puesto en valor- es su playa, es su playa porque es lo que trae turismo, es lo que, junto con su gastronomía, hace que su localidad pueda conseguir recursos económicos que, sin esa riqueza, no los puede tener.

Yo quería hacerle varias preguntas.
Estuvimos siguiendo lo que fue la afección de la borrasca Gloria.
Ustedes, con la tramitación de urgencia, votada de forma unánime por todos los grupos municipales, primero adjudicaron obras por cerca de sesenta mil euros para trabajos de limpieza y desescombros de manera así inmediata.
Obviamente, imagino que no ha sido suficiente.
Y yo quería saber, aunque ya lo ha comentado, cuál fue el plazo de recepción de esas ayudas, porque, usted lo ha comentado también, los técnicos del consistorio marcaron, de daños en total, 574.
259,11 euros.
De esos, prácticamente, la mayoría se los llevó el paseo marítimo, que parece que tampoco ha recibido.
Entonces, para saber qué ha pasado y cuáles son las líneas que ha recibido y cuál es su situación económica en su municipio, en estos momentos, a partir de la borrasca Gloria y las ayudas recibidas en total.

Porque también teníamos noticias de que más de ochenta y cinco mil euros fueron en valoración del ayuntamiento para la reparación de las playas, lavapiés, tuberías… Sin embargo, solo solicitaron a la Agencia Valenciana de Turismo 56.
000 euros.
Saber si ha sido suficiente y en qué situación, actualmente, se encuentran el resto de instalaciones.

Comentar, como han dicho también mis compañeros, su municipio ha sido un poco la punta de lanza para este programa de devolver al mar lo que es del mar, el tema de la Demarcación de Costas, que ustedes acordaron retirar tierra adentro para no tener que volver a invertir sumas en reparaciones de manera constante, cuando es un ayuntamiento pequeño y, como estoy bien ha dicho, no pueden hacer frente a esto de manera continuada.
Fueron la primera imagen de España sobre el nuevo criterio que la ministra de transición ecológica iba a empezar a aplicar.
Y yo quiero saber, casi después de dos años de empezar esta situación, cuál es su valoración y cuáles son las medidas que se han tomado.

Sabemos que Gloria también se llevó 470 metros lineales del muro del paseo, que le ha correspondido, como usted bien ha dicho, reparar al ayuntamiento.
Yo he visto fotos, ya está casi reparado, pero ha sido a costa, por supuesto, de presupuestos municipales.
Decir en qué situación se encuentran actualmente, cuál es la valoración que tienen de las ayudas recibidas y cuáles, sobre todo, desde aquí…, qué tipo de ayudas consideran que deberíamos dar más a los municipios y para hacer escuchar su voz en las instituciones.

Muchísimas gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Quiles.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Compromís, tiene la palabra el ilustre diputado Juan Ponce por dos minutos.

Cuando quiera, señoría.

El senyor Ponce Guardiola:

Gràcies, senyora presidenta.

Moltes gràcies, senyor Marco, per la seua compareixença i les seues dades i també la seua claredat en l'exposició.

Encara que ha sigut molt concisa, sí que m'agradaria explicara una miqueta més… Ha deixat molt clar l'efecte dels espigons i no és exactament en el seu poble i en la zona del voltant quin ha sigut eixe efecte, el dels diversos espigons que puguen haver tingut efecte ahí.
Estaria molt bé que, després, que tindrà una miqueta més de temps, ens contara una miqueta més extens.

També ha comentat, ja en el final de la seua intervenció, dos qüestions clau que, per un costat, és exigir a l'estat que complisca la llei, tant pel que ha de fer el port de València com la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
I també m'agradaria que fora una miqueta més extens en quines han sigut les obligacions que no han complit estes administracions i què deurien…, com haurien de fer-les o què és el que està pendent.
I també volia que fera un esbós de les qüestions principals d'eixa nova llei de costes que propugna, quins serien els canvis més significatius.

I, bé, estem ací per a fer propostes per a previndre grans danys de cara als futurs forts temporals, que delatara qualsevol informació al respecte que considere que és rellevant per a tindre-la en compte i que, en un futur, els danys siguen menors.
Com pal·liar els efectes, tant a nivell de prevenció, de fer nous estudis o nous plans o noves obres o revertir obres fetes, que també és una de les línies que ha treballat el seu municipi o que s'ha plantejat.

I també, diguem, el que és la reconstrucció d'ecosistemes litorals, dunars i tal.
Quina és la seua experiència i la seua opinió al respecte.

I ja suficient.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Ponce.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Popular, tiene la palabra el ilustre diputado Alfredo Castelló por dos minutos.

Cuando quiera, diputado.

El senyor Castelló Sáez:

Gracias, presidenta.

Gracias, alcalde, sobre todo por su tremenda claridad y por mostrarnos que las cosas muchas veces no son fáciles y que lo que hay que hacer es ponerse al frente de los problemas y reclamarlas a quien sea.

Cuando usted nos habla de la dificultad que ha tenido para soportar el coste de las obras en ese ayuntamiento, créame que lo entendemos.
Le haría una pregunta: ¿cuándo terminará de pagar su ayuntamiento los costes que ha soportado por Gloria?
¿Cuántos años va a tardar?
¿Y qué pasaría si nuevamente vinieron a un temporal, este año, este próximo otoño o esta primavera -porque nunca se puede saber y menos en estos tiempos?
¿Cuál es la afectación económica que ha tenido para el empleo turístico o cuál es el daño a medio plazo que puede causar, si no se resuelven este tipo de problemas que usted ha puesto claramente sobre la mesa, si no se atajan de verdad?

Y, aparte de ese daño económico, de empleo, turístico, etcétera, ¿hay también un daño, en cuanto a afección de la costa a viviendas particulares?
¿Y cuál es su posicionamiento al respecto?
¿Esas viviendas están legales, están de acuerdo con el plan general, tienen sus licencias dadas en tiempo y forma?

¿Hay algún proyecto que se haya realizado para su zona de costa y que esté paralizado, que tenga que ver con la regresión o de la confederación incluso?

¿Me podría repetir los datos del presupuesto municipal y la cuantía de daños asumidos por el municipio?

Le pediría que me dijera también qué ley de costas o qué reglamento de costas necesita su ciudad, una ciudad en la que su paseo marítimo es su patrimonio, que lo ha dicho de una forma tan clara.
¿Qué reglamento de costas necesita?
¿Qué le pediría que sí que tuviera, inexcusablemente, y qué pediría que no hubiera, inexcusable?

Y su opinión, en definitiva, ¿es compartida por el pleno?
Porque conocimos la opinión de su antecesor, en la que, así como usted nos ha dicho que hay que hacer una actuación de forma estratégica a medio y largo plazo, pero hacerla, con una contundencia evidente, y que el paseo marítimo, decía antes, es nuestro patrimonio, su antecesor nos dijo que hay que revertir los paseos marítimos y devolver a la naturaleza lo que es suyo.
¿Qué opinión es pacífica, hoy en día, en su pleno, alcalde?

Gracias, presidenta.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Castelló.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Socialista, tiene la palabra el ilustre diputado Carlos Laguna, por dos minutos.

Cuando quiera, señoría.

El senyor Laguna Asensi:

Moltes gràcies, senyora presidenta.

Moltes gràcies, per la seua compareixença, senyor Marco.

Como usted decía, efectivamente, los efectos de los temporales son mucho más complicados de reparar en municipios más pequeños, en este caso el de Bellreguard, con una población de 4.
700 habitantes, y es complicado asumir esa factura, por lo que entendemos perfectamente que es imprescindible la intervención de otras administraciones.

A esos 420.
000 euros que decía que tuvieron que pedir de crédito para poder hacer una serie de reparaciones, creo que tienen que unir también ahora una inversión de 275.
000 euros para instalar 750 metros de colectores y grupos de bombeo para evacuar las aguas en caso de inundaciones.
En este caso, creo que la diputación les ha ayudado con 90.
000 euros para proceder a esas obras.

Mire, yo, como ya se han dicho un montón de cosas e intervengo el último, sí que quisiera incidir también un poco en lo ha dicho el diputado que me ha precedido en el uso de la palabra, referido a las declaraciones del anterior alcalde, del que usted tomó el testigo hace muy poquito de nuevo, ¿no?
España es el cuarto país de Europa, tras Alemania, Francia e Italia, con mayores pérdidas económicas, cifradas en 60.
970 millones de euros durante los últimos cuarenta años, como consecuencia de los eventos meteorológicos, acontecimientos hidrológicos y sucesos climatológicos.
Venía a decir el alcalde, como decía el diputado del Partido Popular, que, de alguna manera, había que intentar dejar en su estado natural las playas.
Claro, eso se contrapone a lo que usted dice; una playa de setecientos metros que supone una cantidad de ingresos económicos importantísimos para la población.

Pero, bueno, el diagnóstico que usted nos ha trasladado, creo que no somos ajenos a su conocimiento y debe ayudarnos a encontrar a todos soluciones.
Para eso estamos aquí, para escuchar.

Y como le decía, le han formulado ya preguntas y propuestas y, en concreto, sobre todo también las que usted ha aportado, simplemente le pediría que nos dijese cuáles son las más prioritarias a adoptar en este momento.

Nada más y muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Laguna.

A continuación, señor Marco, dispondrá usted de doce minutos para contestar las numerosas cuestiones y preguntas que le han planteado sus señorías.
Cuando quiera, tiene dos minutos.

El senyor alcalde-president de l'Ajuntament de Bellreguard:

Moltes gràcies, senyora presidenta.

Vaig a intentar respondre a les qüestions que plantegen els senyors i senyores diputats, començant per la representant de Podem.
Respecte a l'efecte del port de Gandia, hi havia una actuació predeterminada que es va parar, se va desestimar, que sí que ens havera afectat més encara la regressió de l'arena de les platges del sud.
La nova actuació que va a fer-se, que és la zona comercial, pràcticament no tindrà afecció a la ja existent.

I per dir-los…, jo és la segona etapa que soc alcalde.
Estem en coalició amb Compromís des del 2015, i jo… ho deixe ahí, perquè les dos administracions o les dos demarcacions on jo he tingut molts problemes, primer, per entrevistar-me i per obtindre respostes positives són la Demarcació de Costes i la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, les dues, val?

Les dues tarden molt en respondre i, a més, vaig a (inintel·ligible) … la de costes, arriba a ser prepotent.
Això per a contestar a tots.

Respecte a la posició del meu antecessor a l'alcaldia, era una opinió personal i ell sempre ho ha defès.
Jo puc arribar a compartir part d'eixa opinió quant que cal buscar solucions sostenibles.
Eixa part de la seua exposició jo la compartisc.
De fet, la reconstrucció s'aprova sent ell alcalde.
El projecte s'aprova sent ell alcalde i per unanimitat dels tres partits que configurem la corporació municipal.
Tal vegada eixa pregunta caldria traslladar-li-la al senyor Ruiz i company meu de corporació.
 

I formigó?
Nosaltres no volem afegir més formigó.
A soles volem mantindre el que hi ha.
No que costes en lleve.
No que costes en lleve més.
I, damunt, és un xantatge emocional, perquè dius: si jo això t'ho pague.
Si et tires cap a dins, jo t'ho pague.

Quan jo he disfrutat o quan el meu poble ha disfrutat d'un passeig d'una amplitud raonable, per què me l'has de tirar cap a dins?
A nosaltres ens ha arribat l'aigua fins al mur, per això l'ha destruït.
Com és possible que perdem tanta arena?

Respecte al company de Vox, dir-li que nosaltres he dit que, dels 425.
000 euros, se'ns va resoldre un 50 %.
I d'eixe 50 %, el 85 % està ingressat -és a dir, cent i alguns mil euros- a falta de -supose- demostrar les certificacions perquè ens aporten la quantitat restant.

Quant a l'economia.
Anem a vore, si la platja de Bellreguard ha perdut, anem a posar, 30 metres d'arena en els últims 30 anys, què suposa això?
Que si…, i nosaltres rebem turistes de Madrid, de Cocentaina, d'Alcoi, de tota part, s'ha entés?
, si jo arribe…, com va passar en l'època més dura de la covid, i no cap.
Nosaltres vam haver de tancar la platja perquè ja no cabia més gent.
Quan a la platja de Gandia estaven tots en el seu rectangle ben posats i ben tancats, i encara hi havia lloc.
Què passava… això?
Temporades d'estiu més curtes, lloguer d'habitatges més curts, restaurants oberts més temps, contractes per a l'ocupació més curts, famílies afectades.
Una valoració…, no sé.
Faça vosté el resum.

Jo, a la llei de costes, sols li demane que respecte allò que…, aquells pobles que hagen respectat el tema urbanístic que no els fota més -perdonen l'expressió-.
Si nosaltres hem complit.
No hem fet ninguna il·legalitat i hi ha escriptures de tot.
Es va fer tot legal en el seu temps.
Per què vostés ara afecten al meu patrimoni?
I eixa expropiació sense pagar, no?
I et deixe l'ús… La primera línia estem ahí.
Estem ahí ja.

Al final, nosaltres hem assumit el préstec, perquè enteníem que havíem de reconstruir el passeig i pagarem crec que era a 12 o 16 anys.
Ara no ho recorde.
Lògicament nosaltres l'ajuda que hem rebut és per a amortitzar el préstec.
Som conscients d'això, eh?
Nosaltres hem fet el préstec, rebem l'ajuda i amortitzem.
Per tant, en breu ens quedarà la meitat.
Però bé, ja l'hem hagut de fer.
No destinem eixos diners a altres coses, sinó a amortitzar el deute dels nostres veïns.
Perquè els alcaldes i els regidors passem per l'ajuntament i s'acaba la nostra etapa.
Però no volem deixar deute etern als nostres veïns, perquè, com vostés sabem, si hem de destinar diners ahí…, llevem de cultura, llevem de benestar social, etcètera, etcètera, que és la política que els alcaldes dels pobles xicotets fem.
Nosaltres no volem entrar a debatre, o a exposar, o a exigir una llei de costes.
No som tècnics.
Però cal ser humà.
Vosté respecte allò que responga a la legalitat.

Competències de la situació econòmica, del company de Ciutadans.

Company de Compromís, espigons.
Jo ja li he dit que no soc tècnic, ni ho pretenc ser.
Soc alcalde, i de vocació.
El que calga construir un altre espigó perquè a nosaltres ens arriba a l'arena no depén de mi.
Haurà de decidir-ho qui ho haja de decidir.
Però jo vull recuperar-li al mar almenys perquè la meua qualitat turística, de la meua platja, els meus veïns puguen disfrutar d'ella.
Ja li he dit que en temps de covid la vam haver de tancat per màxima gent.
A dos quilòmetres estaven disfrutant.
Alguna cosa passa.

Cal fer ecosistemes dunars?
Fem-los.
Jo no me vaig a oposar si realment és la solució.

Quant a l'afectació econòmica, ja he contestat.
Clar, parlàvem també de la situació… És que ara els habitatges valen menys.
Si la qualitat de la platja és menor, si les tres potes que parlàvem al principi, sol i platja, gastronomia i cultura… La que depén de nosaltres, que és la cultura, la mantenim.
Però si jo el 25 d'agost ja no tinc gent en la platja, no vaig a fer un concert, no vaig a portar un teatre, perquè la gent se'n va.
La gent no cap el dia 15 d'agost en la platja de Bellreguard -dic el 15 d'agost perquè és un dia festiu-, no cap.
I volem disfrutar de les mateixes condicions que disfruten en altres llocs o que tenien fa uns anys.
Sols volem recuperar això.

De veritat, jo vull que vagen a vore el nostre passeig marítim, que no és passeig que tinga 300 metres d'amplària.
Hi ha llocs del passeig que encara s'estretix més de l'última actuació de costes.
Pràcticament ja no mos queda res en algun lloc.

Si damunt hem de…, les característiques de la platja, platja familiar, platja de descans.
Nosaltres, d'oci nocturn, no en tenim, ni el desitgem.
Són les característiques que té la nostra platja, de passeig, de raonament, eixe encontre social, eixa riquesa de les persones, de les xarrades a peu de mur o en la terrassa a primera línia.
És l'únic que volem.
No estem demanant, crec, res que no ens pertoque.

I al final -crec que he respost a la majoria d'allò que m'han dit- al mar cal tornar-li allò del mar, però respectem el que tenim.
I prova d'això és el que he dit al principi: la reconstrucció del passeig va ser aprovada pels tres grups de la corporació municipal.
I ja li dic, estem a punt, a punt, d'enllestir-la.

No els ho he dit tampoc.
Eixe estiu vam haver de posar una tanca el que és en ampli el mur cap a l'arena.
També vam assumir la despesa.
Vam tindre la precaució que fora una tanca que després se poguera utilitzar per a protegir parcs i jardins municipals.
Alguns m'ho van tirar en cara.
No, no, s'ha fet així.
Val més diners… val més diners, però perquè després es puga reutilitzar i no tirar-los.

Els agraïsc molt la seua atenció i jo sols els pregaria que pensen en les petites platges, en els pobles petits del litoral que ens veiem afectats per estos temporals, que al final necessita de l'acció de l'home per a poder-los evitar… És poca.
Podem dir, cal cuidar el canvi climàtic i a veure què passa.
Però al final si això ve i ens destrossa altra vegada…

Perquè al final jo volia dir una cosa també: les resolucions són totes al 50 %, pel que he vist, al 50 % d'allò presentat.
Lògicament, la capacitat de l'Ajuntament de Cullera no és la mateixa que la capacitat de l'Ajuntament de Bellreguard.
Vull dir, s'han presentat unes ajudes, però no s'ha tingut en compte ni volum del pressupost…, que el company m'ho preguntava abans, del 2022 és 4.
003.
667 euros.
Val?
Si comparem el nostre… He dit Cullera perquè és el que he vist i hi ha una gran diferència de població respecte el nostre.
Si totes són el 50 %, no és un criteri crec jo que tinga en compte les necessitats municipals que parlàvem abans i les necessitats poblacionals.
És a dir, caldria canviar eixe criteri.
Caldria veure la capacitat econòmica de cada ajuntament… A nosaltres, el 50 i pico per cent se'n va en despesa de personal.
Faça vosté els números.
Si de 4 milions ens gastem el 50 %, què mos queda?
I si li llevem el capítol II, doncs ja tenen vostés el que ens queda.

No me vaig a estendre més i els agraïsc molt que m'hagen escoltat.
Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Marco.

Nosotros sí que le agradecemos que haya venido usted a esta comisión y se haya explicado tan claramente.
Muchísimas gracias por venir.

A continuación, hacemos un receso de un minuto…, un par de minutos para despedir al compareciente, recibir al siguiente y hacer cambio de presidencia.
(Pausa)

(Ocupa la presidència el president de la comissió, senyor Juan Ponce Guardiola)

El senyor vicepresident:

Senyories, reprenem la comissió.

Estem en la tercera compareixença del dia de hui a càrrec del representant de l'Ajuntament de Gandia.
En aquest cas, el senyor Josep Blasco, del servei de planificació urbanística.

Com sap, tindrà vosté huit minuts, veritat?
, huit minuts la primera intervenció.
Després parlaran els grups i tindrà després dotze minuts més per a contestar a tot el que…

I, sense més, quan vosté vullga pot començar la seua intervenció.

Compareixença del senyor Josep Blasco Pla, en representació de l'Ajuntament de Gandia

El senyor Blasco Pla:

Bon dia.

Com m'han presentat, soc Josep Blasco.
Soc funcionari… (Veus)

El senyor vicepresident:

Ah!
El micro.

El senyor Blasco Pla:

No sé com va.

És ací?

El senyor vicepresident:

Exacte.

El senyor Blasco Pla:

Ara em sentiu?

El senyor vicepresident:

Comence de nou.

El senyor Blasco Pla:

Deia que soc funcionari, cap del servei d'infraestructures i planificació urbanística de l'Ajuntament de Gandia i comparec en representació de l'ajuntament.

D'acord amb l'objectiu d'esta comissió especial d'estudi, exposaré quines varen ser les afeccions i la situació del municipi de Gandia davant del temporal derivat de la borrasca Glòria.

Havia preparat una presentació en Power Point, però per alguna…, es veu que no ho hem comunicat bé i no ha arribat a poder-ho ficar en pantalla.
Per tant, sí que faré referències a la documentació que els hauran passat en paper.

Abans de res, m'agradaria fer una breu introducció del context territorial i de l'evolució dels impactes derivats del canvi climàtic sobre la ciutat; després, exposaré els danys causats per la borrasca Glòria, les actuacions executades o en execució, i  proposaré algunes mesures i actuacions per a l'adaptació al nou context climatològic.

Gandia compta amb un terme municipal d'uns 61 quilòmetres quadrats, en els que es combinen zones muntanyoses, valls, cursos fluvials, planes, marjals i platges.
La població és d'uns 76.
000 habitants, als que sumen un nombre important de residents estacionals i turistes.

El planejament urbanístic -estic ara en la tercera pàgina- està format per l'homologació modificativa del pla general, aprovat en l'any 1999, i a la que se sumen huitanta-nou modificacions puntuals.
En la imatge es pot apreciar la distinta classificació del sòl: en roig tenim el sòl urbà, residencial; en gris el sòl industrial; i en verd el sòl no urbanitzable amb distints graus de protecció.
Com es pot observar, es tracta d'una ciutat policèntrica amb dos nuclis principals de població: la ciutat i el Grau i la platja, i altres secundaris principalment vinculats a urbanitzacions de muntanya.

Amb aquestes característiques, els principals impactes -passe a la següent pàgina- directes del canvi climàtic que cap esperar són els associats a la radicalització dels fenòmens meteorològics; i ahí, junt a les sequeres, incendis i increment de temperatures, podem destacar els deguts als temporals que es concreten en inundacions per causa de desbordaments de cursos fluvials, temporals marítims i incapacitat del sistema de drenatge.

Podem vore en la següent, teòricament, diapositiva, una imatge de la riuada que va haver-hi a Gandia en l'any 1987, i és que Gandia està entre dos cursos fluvials, el riu Serpis i el barranc de Beniopa o riu de Sant Nicolau.

D'altra banda, la ciutat compta amb uns 8 quilòmetres de costa plana, de platges, junt a les que s'ubiquen el barri del Grau.
N'hi ha una imatge on es pot veure en la següent, no sé si… Val?
Està el barri del Grau, la zona urbana de la platja Nord i el barri dels Marenys de Rafalcaid i Venècia.
En alguns casos, la zona urbanitzada, donades les característiques geomorfològiques, se situa per baix del nivell de la platja, amb la qual cosa, si els temporals marítims superen la platja, la zona urbana s'inunda; a la inundació marítima se sumen les fortes pluges que, donada la baixa cota d'urbanització i la pujada del nivell del mar, sols es poden evacuar a través de bombaments.

Cal destacar que en la tempesta Glòria es va produir el rècord d'altura d'ones mai enregistrat.
El fort onatge, junt a la pujada del nivell del mar, les fortes pluges i els forts vents, van provocar múltiples danys i desperfectes que vorem a continuació.
Dividirem els danys en dos grups, d'acord amb la classificació que vàrem comunicar a la delegació del govern després de la tempesta: en primer lloc, els danys d'emergència, la reparació dels quals es va atendre amb caràcter quasi immediat per tal de restablir la normalitat del funcionament de la ciutat; i, posteriorment, els danys en infraestructures a reparar o reforçar.

Tenim en la següent pàgina, que hi ha un llistat d'actuacions, val?
, amb un import.
Estes són les actuacions que corresponen als danys d'emergència, tenen un import global de 672.
000 euros i, bàsicament, es van distribuir en: danys sobre edificis públics i via pública, neteja de platges, neteja viària en el passeig marítim i a Rafalcaid, danys en parcs i jardins, danys en camins rurals, reparació de contenidors soterrats i sanejament i clavegueram.

Pel que fa, passant ja a franges i infraestructures, passe a la següent, que hi ha una altra taula amb imports també, vam demanar sis actuacions en infraestructures que van resultar greument danyades, de les quals s'ha resolt concedir-nos una ajuda del 50 % per a la reparació de cinc d'elles, que passaré a descriure ara mateix.

Passem a la següent imatge on vegem la platja Nord i el passeig marítim de Neptú.
En este cas, les zones superaren el mur de separació de la platja i el passeig, inundaren el passeig i provocaren danys sobre els paviments, la jardineria i el mobiliari.
Es tracta de greus danys, a més de greus danys sobre els equipaments de platja.
Podem vore com, ja després del temporal, com podíem acostar-nos, encara la mar arribava a tota la platja i fins al muret, i vegem també en la imatge com els paviments del passeig marítim, doncs, van resultar absolutament deformats.
En base a este fet, es va redactar un projecte de reparació amb un import 1.
770.
000 euros que està en aquestos moments en execució.

En el barri marítim dels Marenys de Rafalcaid, què és el que se situa al sud del riu Serpis, les ones van trencar el cordó dunar i van inundar part del barri provocant danys sobre immobles privats i equipaments públics.
En eixe cas, el que es va fer va ser reparar els danys, i quedaria pendent una obra necessària de regeneració i protecció del front coster.

D'altra banda, i passant els danys sobre infraestructures fluvials, el tram urbà del riu Serpis compta amb una canalització, realitzada per Aquamed fa uns anys, i la forta avinguda el va deteriorar, va provocar soscavacions, arrossegaments de materials, dipòsits en altres llocs, generant al final la desconfiguració del llit d'Aigües Baixes i de la canalització del seu conjunt.
També es va redactar un projecte de reparació amb un cost de 500.
000 euros que està en estos moments en execució.

Ja en el riu de Sant Nicolau, pròxim a la desembocadura, existix un passeig i un moll en què la forta avinguda, junt a l'agitació interior del port, va provocar la ruïna del moll i va provocar greus danys sobre la urbanització del passeig.
També es va redactar un projecte, que vegem algunes imatges… No sé si estem en la mateixa o no (soroll de papers), estic ara ací, val?
Es va redactar este projecte, està en execució ara i són 584.
000 euros de cost.

I, després, passe a la següent.
Uns metres més amunt, en el marge esquerre en este cas, també en el barranc de Sant Nicolau, la forta avinguda i també l'agitació interior del port, va provocar la inestabilització dels talussos i la trencadura de murs i despreniments, i en aquest cas també, doncs, s'ha fet un projecte de restitució del marge esquerre del riu amb un cost de 472.
000 euros que també està ara en execució.

Quant a les mesures que considerem necessàries per a l'adaptació, caldria destacar la protecció del sòl urbanitzable de la platja de l'Ahuir, ja que preservar el escàs sòl litoral verge a la urbanització evitarà futurs impactes, al temps que ajudarà a atenuar els impactes ja existents.
D'altra banda, hi ha una sèrie de projectes que caldria executar, els vaig a dir molt breument perquè crec que s'acaba el temps.

El projecte de restauració dunar de la platja de l'Ahuir, que és un projecte redactat pel ministeri de medi ambient l'any 2014, que actua sobre la franja de 100 metres ja expropiada, ampliant el cordó dunar, i té un cost d'1,5 milions d'euros; projectes de renaturalització dels fronts marítims dels Marenys de Rafalcaid i de la platja Nord, del passeig marítim de la platja Nord, i en el cas dels Marenys de Rafalcaid  l'ajuntament compta amb un projecte redactat amb un valor de 2.
660.
000 euros, i en el cas de la platja Nord no hi ha projecte redactat; i altres actuacions que també s'estan portant a terme o s'estan plantejant serien l'execució dels plans de tronades, previstos al pla director de sanejament municipal, dels quals està en licitació el del Clot de la Mota, d'11.
500 metres cúbics de capacitat i 8.
800.
000 euros de pressupost, que ha d'ajudar a contindre les aigües de pluja dins de l'àmbit urbà per a evitar les inundacions; també, diverses obres de renaturalització de carrers, amb criteris de renaturalització, obres de reurbanització, perdó, amb criteris de renaturalització i impermeabilització del sòl, com per exemple la remodelació de l'avinguda del Grau, dins del pla de sostenibilitat turística, o un projecte singular de renaturalització i increment de la capacitat de drenatge del barranc de Beniopa, Sant Nicolau, que està en redacció en estos moments per a presentar-lo a les convocatòries Next Generation de la Fundació Biodiversitat.
I, d'altra banda, finalment, doncs també estem actuant sobre ordenances i normes d'urbanització amb criteris de sostenibilitat, com per exemple tractant d'impulsar les cobertes verdes.

Per últim, havia considerat en l'última diapositiva els plans d'emergència d'aplicació a Gandia, que són el Pla territorial d'emergència de la Comunitat Valenciana, el Pla territorial municipal enfront d'emergències de l'any 2012, i el Protocol d'actuació de l'assut de Terrateig.

I, sense més, moltes gràcies, i quede a la seua disposició.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor Blasco.

Ara, és el temps dels grups.
Començarem pel grup Unides Podem.

La senyora Blanes, quan vullga.

La senyora Blanes León:

Gràcies, president.

Moltíssimes gràcies, senyor Blasco.

Jo, de deveres, amb tot el respecte a tots els ponents que han vingut, però que gust dona escoltar també als tècnics perquè jo crec que, bé, ens posen de manifest les actuacions de manera més concreta i, sobretot, també, doncs, tècnicament totes les variants que vosté ens ha presentat ací.

A mi m'agradaria, veient un poc el material que ens ha passat i el que ha anat comentant-nos, i coneixent un poc la ciutat de Gandia, que poguera, per la seua opinió, quina diferència n'hi ha a l'hora d'absorbir d'alguna manera els impactes que puga tindre un temporal en les diferents infraestructures de les ciutats i les diferents tipologies de com actuem sobre la costa.
I em referisc que, evidentment, és molt diferent un passeig, com el passeig Neptú, com puga ser la platja de l'Ahuir a les dunes naturals, o en els Marenys de Rafalcaid que existix aquesta passarel·la de fusta… No sé, com pensa vosté que podríem actuar d'alguna manera per a evitar precisament eixos forts impactes que podem tindre en el futur, perquè jo crec que cal posar en valor que en aquesta comissió allò important és vore què podem fer cap al futur i, sobretot, si en els municipis n'hi ha actuacions que han tingut un resultat positiu i que puguen ser exportables a altres poblacions, doncs, que pugam agafar-les com a exemple.
I, per tant, sobretot amb el seu criteri tècnic, sí que m'agradaria preguntar-li sobre açò.

I, després, també ho ha fet l'anterior ponent, quins són els efectes que tenen, quant a les infraestructures pluvials i, evidentment, vostés que estan -com ha dit- entre dos rius?
I quines actuacions es podrien fer per a millorar els efectes de les tempestes?
I també els dics i els ports que estan construint-se i que, evidentment, afecten també a les platges que l'envolten i a molts quilòmetres, inclús, dels mateixos ports.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Gràcies, senyora Blanes.

És el temps del grup Vox.

Senyor Pascual, quan vullga.

El senyor Pascual Pérez:

Muchas gracias, señor presidente.

Señor Blasco, muchísimas gracias por su intervención.
La verdad es que es un gusto cuando viene un técnico porque te lo explica todo muy claro, con los datos y demás.
Entonces, muchas de las solicitudes o de las preguntas que le iba a hacer, pues, prácticamente ya vienen recogidas en las diapositivas y en la documentación que usted ha aportado.

Sí que quería centrarme con una imagen que me ha llamado bastante la atención, que es la imagen donde hay una gran cantidad de restos de cañas en las playas, y quería preguntarle también cuál es la afección que tiene su municipio con respecto al río Serpis, al Barranco de San Nicolás y demás, porque supongo que no será únicamente en los temporales que vienen -digamos-, en el oleaje que viene a la costa; también, cuando hay fuertes lluvias en el interior, supongo que a ustedes también les afectará al tener la desembocadura.
Y me gustaría que nos comentase un poco esa cuestión.

También quería preguntarle, con respecto a si conocía usted, porque lo he revisado así por encima y creo que no lo he visto, ya que recogía varios acuerdos y proyectos de los diferentes ministerios y administraciones, si conocía la estrategia de actuación de la costa sur de Valencia por parte del ministerio de medio ambiente porque en él recoge un par de actuaciones, más de un par de actuaciones, pero quería preguntarle al respecto porque también prevé una prolongación de unos sesenta metros en el dique de encauzamiento del río Serpis, al lado de la playa de Rafalcaid, y entonces me gustaría preguntarle si se ha ejecutado esa actuación, qué previsión hay si no se ha realizado, así como también el vertido de, bueno, aquí es para casi 8 kilómetros de playa pero hay una parte que les afecta, de vertido de 1.
200.
000 metros cúbicos de arena para, pues eso, rellenar de arena toda la playa sur de su municipio.

Y, básicamente, esas dos cuestiones quería preguntarle.

Muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Gràcies, senyor Pascual.

És el temps de Ciutadans.

Senyora Quiles, quan vullga.

La senyora Quiles Bailén:

Gracias, presidente.

Gracias, señor Blasco, por su intervención.

Y, como han dicho los compañeros que me han precedido, es verdad que da gusto, y de hecho se nos ha quedado corta; hubiese necesitado casi estos diez minutos que le quedan para que nos pudiera explicar detalladamente, porque es verdad que está tan bien estructurado que pocas cosas más le tendríamos que preguntar si de verdad pudiéramos mirar despacio la información que usted ha traído.
Pero aun así, tengo un par de dudas que me quedan, tres, si quiere, después de ver muy por encima su proyecto, que es una pena que no lo haya podido poner.

Yo voy a preguntarle, porque el gobierno parece ser que impulsó un plan para revisar el tema de los puentes tras la crecida del Serpis, y me ha parecido, no lo sé si se me ha escapado, no lo teníamos, y sé que el ayuntamiento encargó el estudio para el estado de los principales puentes de la ciudad, entre ellos la pasarela Parc Ausias March, el pont Vell y la avenida de Alicante.
¿Cuál fue el resultado de ese estudió?
¿En qué situación se encuentra actualmente?
¿Se tuvo que realizar alguna medida de reparación?

He visto, dentro de las cosas que ustedes proponen, que quizá habría que hacer y tener en cuenta para evitar lo que hablamos siempre, los temporales son los que son y hay veces que no se puede hacer nada, pero sí que con ciertas medidas preventivas.
Entonces, he visto que sobre todo al final hablaban de un proyecto de restauración de la playa de l'Ahuir, que está previsto desde 2014, con estudios de 2014, que son ocho años, por saber un poco qué ha pasado con ese estudio, en qué situación se encuentra, por qué no se ha ejecutado o, si se ha ejecutado, como está y en qué beneficiaría o piensa usted, como técnico, que puede beneficiar si ese proyecto se llegara a ejecutar.

Y yo, finalmente, he visto que en el tema de presupuestos usted separaba las medidas de emergencia más infraestructuras.
Son, si no me equivoco yo, alrededor de 6,2 millones, más 600.
000, alrededor de siete millones de euros, parece ser, se me habrá escapado algo, de daños totales, ¿en cuánto se valoran los daños totales aproximados que tuvo lugar este temporal?
¿Cuánto se ha tenido que ejecutar directamente por el ayuntamiento y para cuánto se ha recibido subvención, ha pedido o se ha recibido?
¿Y cuál es estado de ejecución de esas subvenciones?

Nada más y muchísimas gracias.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora Quiles.

Ara és el temps del grup Compromís, la senyora Bachero té la paraula.
Quan vullga.

La senyora Bachero Traver:

Gràcies, president.

Moltes gràcies, senyor Blasco.

I me sume també als agraïments que li estan fent per tota la documentació tècnica que ha pogut aportar, que al final fiquen molta llum també en tot el que ha estat explicant.

Bé, mire, els anteriors compareixents, sobretot els que vénen de la part de la costa, molts han coincidit que molts dels danys que s'estan produint ara vénen d'infraestructures que s'han fet en anterioritat i que són estes infraestructures, bé siguen de tipus fluvial, de tipus portuari o fins i tot carreteres, que per no haver-se fet amb uns estudis d'avaluació d'impacte ambiental rigorosos, que digueren les conseqüències que podien tindre i com solucionar-les, per no haver fet això en un passat, diguem que estan pagant les conseqüències molts dels municipis costaners que han anat venint.
Aleshores, volia saber si en el cas de Gandia considera que també pot vindre produït d'aquestes causes que estem dient.

De les afeccions de ports també hem parlat ací que des del nostre grup parlamentari, des de Compromís, s'ha presentat una iniciativa per a demanar que l'Autoritat Portuària dels Ports o els ports en si es facen responsables i paguen ells les conseqüències del que poden produir, que normalment és l'acumulació d'arena en la part nord i en la part sud el contrari, que se'n vaja tota l'arena.
Per tant, si també Gandia, com té també el port allí, sí també estan patint totes estes conseqüències.
I si considera que podia ser una bona solució que el port, que té uns beneficis al final en els ports, sobretot més el de Castelló, Sagunt, en el cas de Gandia no són els mateixos, però al final que se faça responsable del que està produint el port.

I després, si mos podia donar més informació sobre els projectes que ha estat parlant de restauració d'una àrea de renaturalització i d'ampliació de la capacitat de drenatge, perquè al final són projectes que van cap a la renaturalització de la costa.
I què és el que es busca amb estos projectes, que és el que s'està buscant evitar.

Moltes gràcies.

(Ocupa la presidència la presidenta de la comissió, senyora Sandra Martín Pérez)

La senyora presidenta:

Gracias, señora Bachero.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Popular, tiene la palabra la ilustre diputada Elisa Díaz por un tiempo de dos minutos.
Cuando quiera, diputada.

La senyora Díaz González:

Gracias, presidenta.

Muchas gracias por venir aquí y darnos estos datos que, al fin y al cabo, son los que pedimos en la documentación de esta comisión a todos los ayuntamientos.

Queremos saber qué proyectos hay hechos ya, qué estudios, qué proyectos, cuáles se han iniciado, si se han licitado, si están ejecutándose, si ya se han ejecutado.
Entonces, aquí pues nos viene con un resumen bastante claro, y sobre todo también quién ha hecho esa inversión o quién va a hacer esa inversión.

Si bien aquí, por un lado, vemos esas obras de emergencia, por más de seiscientos mil euros, que me gustaría saber si se pagó por completo por parte del ministerio, la Generalitat o el ayuntamiento, porque aquí sí que hay un documento del ministerio, pero no pone si lo pagaron o no.
Entonces, me gustaría saberlo.

Y luego, los cinco proyectos que pone usted.
Por un lado, ¿con estos cinco proyectos se resolvería, digamos, el problema de las inundaciones en Gandía o se minimizaría en un elevado grado?

Y, bueno, ya que pone aquí que más de 6 millones de euros no han sido subvencionados.
Entonces, ¿estos proyectos se van a llevar a cabo o no?
¿O están esperando fondos europeos, los han pedido, de los cinco proyectos?
Porque veo eso, que hay una parte que sí que parece que está subvencionada, pero falta una cantidad considerable.

Y luego, por otro lado, viendo las imágenes y estando en un momento pues bastante crítico a nivel normativo con la modificación del Reglamento de la Ley de Costas, que supongo que sabe usted que hace que si en un temporal pues llega una ola a determinada zona desde el ministerio ya pueden considerarlo y declararlo de dominio público.
Me gustaría saber si desde el Ayuntamiento de Gandía están de acuerdo con esa modificación que se pretende hacer y se han hecho alegaciones en caso de que no.

Gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Díaz.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Socialista, tiene la palabra el diputado Francisco Gil por dos minutos.
Cuando quiera, señoría.

El senyor Gil García:

Gràcies, senyora presidenta.

Moltíssimes gràcies, senyor Blasco.

Ja se li ha dit el valor afegit que té la seua compareixença en la seua condició de tècnic, allunyat d'altres plantejaments que poden ser més o menys subjectius.

Gràcies també per la seua aportació tant en números, en concreció, sense cap de brindis al sol.
I jo sí que voldria fer una reflexió al respecte de Gandia, en el cas que té una doble afecció, perquè ací estem o relacionem normalment el problema de temporals en la línia litoral, però, clar, Gandia té una afecció també fluvial.
I, evidentment, m'ha cridat moltíssim l'atenció que eixa doble problemàtica, no només per una mala mar, sinó, per exemple, pluges que puguen, que de fet han provocat en alguna ocasió desperfectes que, mirant les obres d'emergència, suposaven més del 50 % del pressupost destinats a cobrir eixes emergències.

Al respecte, jo també valore clarament, perquè ja són experiències en altres municipis, eixa inversió que se vol fer amb tanques de tormenta, crec que és, i de fet s'ha demostrat que poden ser molt, molt, molt interessants quant a, primer, prevenció i, després, reutilització tal vegada d'eixe recurs hídric.

I el que li volia preguntar és si, des del meu desconeixement, si tenen red separativa del clavegueram o, si no la tenen, si tenen en el seu horitzó treballar en eixa direcció.
De fet, la xarxa de clavegueram separativa, per un costat les aigües negres i, per un altre, les aigües pluvials, perquè també sabem que això també podria ajudar de vegades a minimitzar l'impacte d'estos temporals.

Per tot l'altre, res més i moltíssimes gràcies una altra vegada.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Gil.

A continuación por parte del señor Blasco, aprovecho para saludarle porque no me encontraba el hemiciclo cuando usted ha llegado.
Le informó que tiene doce minutos para contestar a las cuestiones que le han planteado los diputados.
Y, sin más, le doy paso a esos doce minutos.
Gracias, cuando quiera.

El senyor Blasco Pla:

Molt bé.
Vaig a intentar, són moltes preguntes i no tinc experiència en respondre aixina a totes les preguntes alhora.
Vaig a intentar anar responent.

De la primera part, d'Unides Podem, crec que em preguntàvem si pensàvem, o siga, com els distints tipus d'infraestructures podien ajudar o com influïen en les distintes afeccions quant als temporals, no?
, i bàsicament en la platja, en la dinàmica de la platja.

A vore, la dinàmica costanera es complicada i al final i la platja el que sofrix és un impacte d'energia que va variant en funció de les èpoques de l'any, que és l'onatge.
L'onatge en determinades èpoques, en estiu sol ser molt tranquil i la platja respon agafant un perfil molt planet, però quan les ones van incrementant la seua energia, el que fa una platja en estat natural és que va incrementant la seua pendent per a poder frenar eixa energia que li arriba.
En eixe sentit, les dunes són un element essencial, perquè és com el final de la zona d'arena, i al final reben arena i desprenen arena quan fa falta.
Aleshores al final és un element essencial.
Si hi han dunes la dinàmica del moviment de la platja es facilita.
Si no hi ha dunes, quan l'aigua arribe al final doncs xoca contra el que troba.

Després, quan -crec que era això-, quant a les infraestructures pluvials i què es podia fer per a millorar-les.
Ja existixen algunes infraestructures.
La ciutat no té, o siga, els cauces que creuen la ciutat no estan en estat natural, han tingut obres ja, ja s'han fet moltes obres sobre ells.
S'han incrementat les capacitats de drenatge, si no n'hi haurien més inundacions.
Aleshores, què es pot fer?
Es podria intentar augmentar eixes capacitats, eixos períodes de retorn per als que estan dissenyades, per això són obres molt costoses; i altre tipus d'actuacions que, diguem, més en la línia a la millor que s'està tractant de treballar també és en intentar reduir les suficients escorrenties.
Perquè al final se tracta que no tota la gota que plou vaja a parar al riu.
I d'ahí la importància d'impermeabilitzar sols, la importància de no segellar en excés el territori i intentar eliminar cabdals en origen.
Ahí podíem parlar de molts sistemes com el sud, per exemple, sistemes de drenatge urbà sostenible, que el que fan és que tracten de captar un percentatge important de l'aigua en el seu origen.

Després, respecte a les preguntes de Vox, sí que és veritat que, com es veu en les imatges, arriben a les platges moltíssimes canyes.
Al final, totes eixes canyes les retira l'ajuntament, al final l'ajuntament, dins dels costos estos d'emergència que hem vist, les van retirant.

La lluita contra la canya no és una qüestió municipal, és una qüestió que depén d'altres organismes, i és una lluita complicada.
Ho dic perquè s'han fet moltíssims intents de moltíssimes formes possibles, la canya és planta, la Arundo donax, és una planta molt invasiva, se desenrotlla rapidíssimament i, per més que l'eliminem, té baix l'arrel, el rizoma, que torna a eixir.
Aleshores les experiències últimes s'estan fent per a eliminar-la són de l'estil que es lleva, es tapen en mantes negres tots els llits, es mantenen un muntó de temps tapades en mantes negres fins que s'ofega l'arrel, i després, posteriorment, ja es poden llevar eixes mantes i plantar arbres per a tractar que els arbres no deixen que la canya es torne a desenrotllar tantíssim.

De l'estratègia d'actuació en la costa sud, sí que coneixem que hi ha prevista una prolongació del dic i també previst un abocament d'arenes, un volum important d'arenes per a les platges del sud, però de moment no està fet, i no depèn de l'ajuntament.

Del Grup Ciutadans, preguntaven el tema dels danys totals i el que havia cobert cada administració.
A vore, jo crec que, i després també s'ha preguntat, crec, els 6 milions d'euros que parlem no són danys, o siga, els danys no són 6 milions d'euros.
Però al final de l'exposició proposem moltes actuacions que caldria fer per a millorar.
O siga, són actuacions d'adaptabilitat per a incrementar la resiliència del territori, no són actuacions que s'hagen fet.
Els danys que hem sofert nosaltres, el que hem valorat, són 620.
000, crec que és, o 640.
000, no recorde ara el número exacte, crec que són 620.
000 euros, que són en danys d'emergència, que això ho va, ho va, no, 672.
000, que això ho va assumir l'ajuntament en el primer moment.
Perquè això són qüestions que, si no es fa, no es pot anar pels carrers, estan els carrers plens d'arena, s'han caigut arbres… Tot això ho va fer l'ajuntament, i d'eixa part ha rebut una ajuda menuda, una ajuda, no sé, un poc més de seixanta mil euros.
La resta ho ha assumit a l'ajuntament.

I després, el que són obres en infraestructures que estem executant en estos moments, l'import total -és l'altra taula-, l'import total són 3,4 milions d'euros, més 6.
000 euros d'una escultura, que és el que no ens han donat ajuda, els 6.
000 euros els ha assumit l'ajuntament.
I dels 3,4 milions d'euros ens subvencionen 1.
000.
699, o siga, aproximadament el 50 %; 50 % és una subvenció del ministeri de política territorial i l'altre 50 % l'assumix l'ajuntament també.

Després, crec que ha preguntat també sobre el projecte de la platja de l'Ahuir.
El projecte de la platja de l'Ahuir, efectivament, és del 2014, deriva d'una expropiació de terrenys.
O siga, tenim el sòl de domini públic, que són les dunes actuals, platja i dunes actuals, i darrere es va expropiar fa anys una franja de cent metres més pegats a la costa.
Eixe projecte, fins on jo sé, perquè és una projecte del ministeri, s'està treballant en qüestions…, l'expropiació ja s'ha fet, però s'està treballant en qüestions jurídiques de disponibilitat dels terrenys, d'escriptures i millorant eixe projecte per, a tal volta, posar-lo en marxa, però s'escapa un poc també de la nostra decisió.
Sí que és un projecte que l'Ajuntament de Gandia està reclamant que es porte a terme.

Respecte a la part de… No sé si m'he deixat alguna cosa.
Respecte a la part de les preguntes de Compromís.
Parlàvem dels danys que se generen a voltes deguts a les infraestructures.
I, bé, sí que és cert que hi ha infraestructures que, si no estan ben estudiades, poden generar danys; efectivament, hi ha algunes que generen danys, hi ha exemples que tots coneguem.
Però també, i en el meu cas la meua formació és d'enginyer de camins, també m'agradaria que pensàrem en este món sense infraestructures, me referisc als efectes de la prevenció contra temporals, perquè estem parlant, per exemple, que Gandia, si no s'inunda cada dos per tres, és perquè té els dos llits canalitzats.
O siga, que vull dir que sí que és veritat que hi ha infraestructures que generen problemes, però també és veritat que la resposta, enfront d'eixos problemes, a voltes passa per eixes infraestructures de, en este cas, canalització o les mateixes preses, les mateixes preses.
Imaginem la ribera del Xúquer, sense la presa de Tous.
Evidentment, la presa té un impacte grandíssim, però és l'única forma de frenar les avingudes.
Aleshores, crec que la clau està en fer un estudi molt detallat i molt rigorós dels impactes que va a produir la infraestructura.
I jo crec que ahí està un poc l'essència de la qüestió.

Quant a… Preguntava què pensava que els ports es facen càrrec dels danys.
Doncs, s'escapa un poc del meu… No ho sé, això és una qüestió que és més política.
Si se vol que els ports se facen càrrec dels danys que puguen generar, doncs, primer… La dinàmica -crec que ho he comentat abans-, la dinàmica costera és supercomplicada.
Primer, s'hauria d'estudiar què passa si no estan els ports i estudiar-ho ben estudiant i crec que hi ha algun estudi fet, però què passaria?
Probablement, algunes de les platges que hui considerem que estan plenament consolidades a la millor desapareixerien i acabarien depositant-se les arenes en altres platges situades més al sud -perquè la nostra dinàmica funciona en sentit bàsicament nord-sud- i, probablement, quan arribàrem a certs accidents naturals és on se dipositarien les arenes, però que serien arrastrades des dels altres lloc.

Aleshores, jo crec que, primer, caldria fer un estudi.
Està clar que determinades infraestructures està clar que tenen un impacte; vull dir, quan són coses molt grans, ho tenim claríssim.
Però per a poder encarregar o per a poder fer que se pagaren eixos costos, crec que caldria estudiar, efectivament, quin és el dany real que estan generant.

M'ha demanat també més informació dels projectes de regeneració dunar.
Tenim el de regeneració dunar del ministeri que, al final, el que fa és incrementar tota la part de dunes i s'està revisant un poc per a fer, a la millor, alguna zona de mallades.
I, després, l'ajuntament el que he anomenat que té en els Marenys de Rafalcaid és un projecte per a reforçar el cordó dunar de la zona dels Marenys de Rafalcaid i habilitar tota aquella zona.
Quant a la platja Nord, no existix projecte; o siga, seria qüestió de, si decidix, estudiar un projecte de renaturalització.

Passe al Partit Popular.
Respecte a la pregunta de qui fa la inversió dels projectes, crec que, més o menys, és el que havia comentat.
Dels milions…, o siga, dels 3.
400.
000, el 50 % l'ajuntament, 50 % el ministeri, que és el de reparació dels danys que hi ha hagut.
Els 600.
000 euros de danys d'emergència, quasi tot l'ajuntament, menys un 10 %, aproximadament.
I de les altres obres que he anat comentant, per exemple, la de regeneració dunar de la platja de l'Ahuir, seria qüestió del ministeri, és costes qui ho ha de fer; la dels Marenys de Rafalcaid, caldria vore si ho fa el ministeri, perquè també és una regeneració de la costa, o, a l'estar parlant de protegir la zona urbana, tal volta hauria de fer-ho, en col·laboració amb l'ajuntament, a través d'algun conveni i assumir una part cadascú.

No sé què més… M'havia preguntat qui paga els d'emergència, els projectes d'infraestructures… Sí, m'havia preguntat també si resolen el problema o si, en els projectes d'infraestructures, es resoldrien els problemes, no?
, crec recordar.
Anem a vore, tots estos projectes de què estem parlant, de renaturalització, estan pensats per a això, estan pensats per a incrementar la resiliència, estan pensats per a adaptar-nos a allò que ens ve, no?
El que comentava és que la tempesta Glòria ha marcat el rècord d'altura d'ones històric, o siga, no havíem arribat mai a una ona tan alta, i això segurament es supere en el futur.
Aleshores, sí que són projectes que estan pensats per a incrementar…, per a adaptar-nos.

O siga, nosaltres, enfront del canvi climàtic i enfront dels canvis que ens venen, baix el meu punt de vista, podem actuar de dos formes: en actuacions de mitigació, que és què puc fer perquè açò no vaja tan ràpid, doncs, intentar emetre menys fums, intentar frenar la qüestió…; i, després, altres actuacions que són inevitables, que són les d'adaptació, és a dir, açò ja està en marxa, dons, hem d'adaptar-nos.
I eixos projectes de què estem parlant, eixos projectes d'infraestructures van en eixa línia.
Els que ja estem executant són simplement per a reparar, o siga, són projectes per a reparar.
Sí que és veritat que tenim criteris, seguim criteris perquè no se deteriore altra volta, però són per a reparar; però els que he dit al final, com projectes que fan falta per a millorar, eixos són per a adaptar-nos a…, per a incrementar la resiliència.

I, després, de les últimes preguntes del PSOE (veus)… El què?
És que igual m'he deixat alguna cosa, no ho sé.

La senyora presidenta:

Perdone, perdone un momento, señora Elisa Díaz.

El compareciente tiene derecho a responder a lo que quiera.
No sé si lo ha olvidado o no lo ha olvidado, pero, en cualquier momento, ha tomado nota.

No está usted en el uso de la palabra.
Si tuviera alguna duda, podría consultarla.

Gracias.

El senyor Blasco Pla:

Igual m'oblida d'una part.
Acabe de vore ací que m'he apuntat alguna cosa del reglament de costes, és això?
Val.
No ho havia vist.

Del reglament de costes, el reglament de costes ja fa moltíssims anys que, quan un temporal…, no és una novetat, quan un temporal entra dins del mar, es pot fer un nou deslinde i es pot deslindar.
Ja fa molt de temps.
Vull dir, a Gandia hem sofrit ja diversos deslindes nous.
Els Marenys de Rafalcaid té un deslinde, no sé si és del 2012 o dos mil…, per ahí, que ja va agarrar més tram.
O siga, hi havia cases que no estaven en domini públic i, a conseqüència d'eixe deslinde, hui estan en domini públic.
O siga, que eixe fet existix des de fa moltíssim temps.
(Remors) Jo dic que sí, perquè allí ho hem sofrit.
I que jo sàpia, en estos moments, no s'estan… Que jo sàpia, no s'han iniciat nous expedients de deslinde en la zona que afecta a Gandia, que jo sàpia, en este moment.
Clar, per a fer un nou deslinde, cal iniciar un expedient.
Que jo sàpia, en este moment, no s'ha iniciat.

I, de la part del PSOE, efectivament, sí que tenim, a banda de costa, tenim afecció fluvial, clar, en els temporals.
Tenim eixos tres tipus d'afeccions, quant a inundabilitat: la que seria marítima, la que seria fluvial i la pròpia de l'aigua que ens plou damunt, que també tenim la dificultat d'evacuar-la perquè estem més baixos que el nivell del mar en alguns carrers, aleshores, que el mar, quan hi ha tempesta, hi ha baixes pressions, el nivell del mar apuja i, en eixe moment, no podem evacuar.
Aleshores, tenim eixes tres tipus de problemàtiques.

I, de l'afecció fluvial, és el que comentava els dos llits que creuen la ciutat estan canalitzats, si bé no per al període retorn que seria desitjable, que seria de cinc-cents anys.
En el cas del barranc de Beniopa, la canalització està en torn als cent anys de període retorn i sí que podria donar-se el cas que es desbordarà en alguna ocasió.
De fet, el projecte en què s'està treballant pretén ajudar un poquet a millorar eixa situació, no augmentant la canalització, perquè no se pot, perquè està molt encaixat, però, a la millor, sí actuant un poquet en la conca d'alt, permetent alguna retenció en algun punt.

I, respecte a la xarxa, tenim un poc de tot, la xarxa és molt ampla.
Tenim zones que tenen xarxa separativa i zones que tenen xarxa unitària.
En la platja, predomina la xarxa unitària.

I crec que ja està tot.

La senyora presidenta:

Muchas gracias, señor Blasco, por haber comparecido ante esta comisión y por habernos ilustrado con toda la documentación y la información que trae.

Otra vez, nuevamente, agradecerle su presencia.

Y, bueno, por parte de la comisión, hacemos un receso de un minuto para poder despedir al compareciente y recibir al siguiente, que estará fuera ya.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

La senyora presidenta:

Buenos días, señor Alsina.

No sé si nos escucha.

Compareixença, per videoconferència, de l'alcalde-president de l'Ajuntament de Vinaròs, senyor Guillem Alsina Gilabert

El senyor alcalde-president de l'Ajuntament de Vinaròs:

Sí, perfecte.

Bon dia.

La senyora presidenta:

¿Perfectamente?
Me alegro.

Pues, bien venido a esta comisión.
Le agradecemos su participación y que utilice también los medios telemáticos con esta nueva situación en la que nos vemos, ¿no?
, que, bueno, algo bueno ha traído, que, por lo menos, podamos contar con comparecientes que a lo mejor de otra manera no hubiesen podido estar.

Mire, me imagino que ya le habrán comentado.
Dispone usted de ocho minutos ahora para realizar su intervención, dispondrán luego los grupos parlamentarios de dos minutos cada uno para realizar las consideraciones y preguntas que tengan a bien y, a continuación, cerrará ustedes la comparecencia con doce minutos, en los que podrá contestar o matizar las cuestiones que considere.

Entonces, sin más, vamos a comenzar con su comparecencia.
Como le he dicho, dispone de ocho minutos a partir de este momento.

Cuando quiera, puede iniciar.

Gracias.

El senyor alcalde-president de l'Ajuntament de Vinaròs:

Muy bien.

Gracias.

Pues, bien, como sabrán, desde lo que es el octubre del 2018, aquí, en Vinaròs, venimos casi cada año teniendo unas afecciones por temporales, ya sean marítimos, de lluvia, viento, riadas, que, la verdad que están siendo muy repetitivas cada año, con importantes afecciones a lo que es el municipio.
Estamos hablando que en la de octubre, por ejemplo, del 2018 se hicieron afecciones por más de un millón de euros; en Gloria, del 2020, también tuvimos más de un millón de euros por valoración de daños en el municipio; y, en la última, de este septiembre del 2021, que ha afectado gravemente a las poblaciones limítrofes con el sur de Cataluña, que limitan con nosotros, que es Alcanar, sobre todo, y Ulldecona también, que es la parte de arriba de los barrancos, nos hemos visto afectadas las tres poblaciones, Vinaròs, Ulldecona y Alcanar con una valoración total de casi tres millones de euros en daños.

Por parte de las administraciones, aquí hay que recalcar que sí que las tres han sido declaradas zonas afectadas gravemente por emergencia de prevención civil, en los tres temporales del 2018, 2020 i en septiembre de 2021, y sí que hay que recalcar que por parte en ese caso de la Diputación de Castellón hemos tenido la ayuda tanto económica y, también, por (inintel·ligible) … con el consorcio de bomberos, que nos han enviado lo que son sus maquinarias para ayudarnos a los trabajos de emergencias, de dar acceso a granjas, a la gente que no podía acceder a sus casas.
La verdad que con el consorcio de bomberos y la brigada municipal del ayuntamiento hemos tenido que realizar mucho trabajo, pero la verdad que se ha solventado de manera muy correcta.

Y también hay que decir que por parte, en este caso, del Gobierno de España también se han habilitado diferentes ayudas, las cuales también se han ido cobrando.

También tuvimos un problema, sobre todo en la del temporal del 2018, por criterios diferentes de los dos interventores, el del estado y el nuestro, en que nosotros referíamos que todo lo que son los daños eran por capítulo II, que era por gasto corriente, por inversión normal, por mantenimiento, mientras que el estado entendía que era capítulo VI, que era en ese caso inversión.

Nosotros intentamos explicar que al final no se trataba de una inversión, porque eran calles existentes, paseras existentes de barrancos, carreteras existentes, y lo que hacíamos era reponer una infraestructura existente.
Al final, en los criterios no conseguimos ponernos de acuerdo, incluso hemos llegado a los tribunales para reclamar esta subvención que desde el ministerio se nos negó.

Y, también, por parte en este caso de conselleria, a través de la agencia valenciana de emergencias, también hay que recalcar que se nos ha ayudado también en especia todo lo que hemos solicitado, enviándonos maquinaria, también ayuda con las brigadas forestales, también con la misma empresa Tragsa, que también ha asistido ahí a reparar diferentes carreteras y diferentes paseras de diferentes barrancos que hemos tenido afecciones con las riadas, pero sí que hay que indicar que lo que son las ayudas económicas también desde lo que es el 2018, 2020 y 2021 aún no tenemos lo que son las resoluciones definitivas que nos permitirían ingresar estas ayudas tan cuantiosas que nos han resultado para el ayuntamiento.

Por tanto, estamos delante de la verdad que un cambio, se puede decir, en lo que son en este caso los capítulos meteorológicos.
Cada año, en este caso, en el norte de la Comunidad Valenciana, nosotros, que limitamos también con el sur de Cataluña, no sé por qué, será la orografía que es especial, pero la verdad que estamos encontrándonos que cada año tenemos importantes temporales, ya sean por lluvia, viento, aire o por mar, que nos supone la verdad que una cuantía muy importante a nivel municipal.

También hay que remarcar que, por parte de costas, todos, sobre todo en el capítulo de 2020, con el temporal Gloria, se nos ha ayudado en este caso muchísimo, lo que son la reposición de áridos en la playa principal, que es el Fortí y Fora Forat.
También se nos hizo una escollera para proteger toda la zona norte del municipio, lo que es la desembocadura del río Cérvol y también se repusieron zonas afectadas por desprendimientos en calas, también se reforzaron con diferentes escolleras.
Y, también, la verdad, que en ese caso por el departamento de costas tampoco tenemos mucha crítica, porque la verdad que todo lo que se les ha solicitado la verdad es que sí que han respondido de manera adecuada.
Por tanto, esto, ¿no?

La verdad es que cada vez nos vemos con más dificultad a la hora de afrontar lo que son estos capítulos de emergencias climáticas.
Nosotros, como municipio, llevamos invirtiendo, sobre todo después del capítulo del 2018…, nos hemos puesto bastante en serio para reforzar lo que son los imbornales, hemos intentado crear un anillo de protección exterior para todas las avenidas del agua que nos llegan desde el término municipal para que no nos lleguen al centro del municipio y evitar así las inundaciones más importantes en la zona baja de lo que es la ciudad.

Estamos realizando una inversión también con la ayuda, en este caso, de los planes de obras y servicios de la Diputación de Castellón, que han invertido muchísimo también para reparar y para mejorar esa línea de protección a la hora de recoger a través de un colector y evitar toda esta avenida de agua que nos llegue a la zona baja para desviarla al río y, por tanto, estamos hablando de que sí, que nosotros, como municipio, estamos realizando un esfuerzo importante para evitar estas afecciones de los temporales, pero también es cierto que, con la virulencia y con la cuantía de los daños efectuados, la verdad que nos encontramos muchas veces un poco desamparados porque sí que tenemos zonas de municipio…, Vinaròs tiene un término municipal de casi cien kilómetros cuadrados, tiene mucha zona rural.
Sí que nosotros intentamos llegar y facilitar las entradas a las granjas, a las fincas para que puedan sacar toda su producción y los animales no tengan problemas.
Pero sí que vemos que somos incapaces o tardamos más de lo que deberíamos en reparar lo que son los caminos rurales y llegar a todas las peticiones de todos los vecinos, en este caso, de agricultores y ganaderos, que también nos piden que arreglemos también sus zonas de acceso a su sitio de trabajo, porque la verdad es que, al tener un término municipal tan ancho, nos resulta muy costoso y muy dificultoso poder acometer todas…, la verdad que estos males que producen estos temporales.
Por lo tanto, esto.

La verdad es que sí que requeriríamos en solicitar por parte del Ayuntamiento de Vinaròs una mayor rapidez a la hora de tramitar ayudas económicas, porque estamos viendo que desde 2018 por parte, en ese caso, de la Generalitat Valenciana no tenemos ningún ingreso.
Sí que se han hecho correctamente todas las peticiones de las subvenciones, pero la verdad es que no es muy rápida, en ese caso, la Generalitat valenciana en ingresar esas ayudas y vemos como muchos de estos daños y muchas de estas reparaciones las tenemos que asumir nosotros como Administración municipal, cosa que lastra en lo que el presupuesto municipal viene ya en ese caso determinado con sus partidas.

Por lo tanto, esto, creo que se está haciendo un trabajo importante por parte de los servicios técnicos municipales para intentar evitar daños sobre todo a nivel personal, pero sí que requeriríamos lo que he comentado, más velocidad y más ayuda también en especie, porque al final es una de las cuestiones que le trasladamos al presidente de la Diputación de Castellón, a José Martí, la importancia de tener acceso directo a las maquinarias del consorcio de bomberos, a las maquinarias de Tragsa, que en el último instante es lo más efectivo, porque eliminas del medio toda la tramitación burocrática en materia de licitaciones, etcétera, teniendo lo que son las maquinarias y poder trabajar de manera directa para intentar solucionar estas cuestiones que son (inintel·ligible) …

La senyora presidenta:

Gracias, señor Guillem Alsina, por sus explicaciones y por ajustarse maravillosamente al tiempo, la verdad.

A continuación, por parte de los grupos parlamentarios realizarán una intervención por tiempo de dos minutos.
Comenzamos con el Grupo Parlamentario Unides Podem por parte de la ilustre diputada Estefania Blanes.
Dispone usted de dos minutos para intervenir.
Señoría, cuando quiera.

La senyora Blanes León:

Moltes gràcies, presidenta.

I moltíssimes gràcies, senyor Alsina, per la seua exposició.

És cert que anem veient ja amb aquestes dos convocatòries de la comissió que moltes de les qüestions que plantegen els municipis al final són coincidents en moltes d'elles, i açò, per una banda, podríem dir que no aporta novetat, però, per altra, denota que és alguna cosa recurrent i, sobretot, que eixa coincidència fa que calga donar una solució de manera conjunta.

Jo, de tot el que ha dit, m'ha cridat l'atenció el tema de l'anell de protecció que ha comentat i sí que m'agradaria si poguera explicar un poc més en què consisteix aquest anell de protecció, com afecta i com treballa precisament per a la protecció d'aquestes avingudes d'aigua que vosté comentava.

I després, també, més enllà que ens expose tot el que va suposar en concret el temporal de Glòria, però que evidentment serà coincident amb altres temporals, amb més o menys virulència, que van patint els seus municipis, sí que m'agradaria saber un poc si vostés pensen que hi ha alguna manera ja no tant de fer front a eixes conseqüències, sinó de previndre-ho.
Perquè jo crec que seria el més interessant, poder posar en esta comissió mecanismes de prevenció que a nivell municipal funcionen en alguns municipis i que puguen ser extrapolables a la resta.

I poc més.
Donar-li les gràcies i si poguera un poc aprofundir una mica en la seua intervenció següent.

Gràcies.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Blanes.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Vox, tiene la palabra el ilustre diputado Miguel Pascual, por dos minutos.
Cuando quiera, señoría.

El senyor Pascual Pérez:  

Muchas gracias, señora presidenta.

Señor Alsina, muchísimas gracias también por su intervención y bienvenido a esta comisión en las Cortes Valencianas.

Quería en primer lugar…, usted ha estado comentando y quería preguntarle que más o menos todas las ayudas que ustedes han solicitado por parte del municipio parece que han sido más o menos respondidas.
Ha comentado que les faltan las de 2018 por parte de la Generalitat.
Entonces, quería preguntarle si tienen ustedes visos de si las van a recibir o no.
Si les han comunicado alguna cuestión.

Ha comentado que han tenido por valor de 3 millones en daños con respecto al temporal y me gustaría preguntarle el presupuesto municipal que tienen ustedes y cuánto coste ha tenido que asumir el ayuntamiento para la reparación de estos daños por parte del temporal, porque creo que es importante también ver cada vez que hay un temporal de este tipo, cuál es la repercusión que tiene en el ayuntamiento y en los presupuestos municipales.
Y cuánto tiempo tardan ustedes también un poco en recuperarse.

También quería comentarle cuál ha sido, por ejemplo en el río Cérvol y demás…, cuáles han sido las afecciones que ha sufrido el municipio con respecto a los ríos que discurren por el término municipal, como saben ustedes, afectados por los mismos y, también, por todo ese arrastre de sedimentos y no sé si también de cañas y demás.
También es algo, entiendo, que ustedes lucharán en el día a día.

Y también quería preguntarle si el sector pesquero local del puerto ha sufrido también daños con estas borrascas.

Muchas gracias, señor Alsina.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Pascual.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Ciudadanos dispondrá de dos minutos la ilustre diputada María Quiles.
Cuando quiera, señoría.

La senyora Quiles Bailén:

Gracias, presidenta.

Gracias, señor Alsina, por su comparecencia.

Usted sé que lleva ya tres temporales y los que vengan.
Y, si no me equivoco, ha dicho que más o menos daños de un millón y pico de euros el primero; un millón y pico, el segundo, y tres millones, este último.

Cuando la borrasca Gloria, el litoral, como en casi toda la costa, fue el principal afectado.
Ustedes solicitaron al gobierno central declarar el municipio como zona catastrófica para que las ayudas llegaran lo antes posible y ya hemos visto cuál ha sido la solución.

Usted pedía que a ser posible antes de Semana Santa para poder hacer cosas antes de la temporada turística.
De hecho, la consellera Bravo también visitó personalmente su municipio con el compromiso de que, tras un plazo de 45 días para enviar las valoraciones, las ayudas llegaran lo antes posible.

No le voy a preguntar, porque ya ha contestado usted que voluntad, muchísima.
Es cierto que yo entiendo que las administraciones deberían actuar de manera más rápida.
Usted ha nombrado Tragsa, la diputación provincial, los que tienen, digamos, medios propios, lo han hecho rápido, pero a mí me avergüenza un poco que tanto la administración autonómica como la nacional lleve usted tres años esperando y, al final, lo tiene que asumir un ayuntamiento que yo he mirado que tiene poco más de treinta y ocho millones de euros de presupuesto, que al final es el 10 % de su presupuesto, que usted ha tenido que abrir playas, usted ha tenido que abrir paseos marítimos, porque el turismo es importantísimo para su población.
Entonces, yo creo que entonar el mea culpa por la parte que nos toca como administración autonómica y creo que tocaría dar un poco también a la administración nacional, que con voluntad solo no se arreglan las cosas.

Entonces, darle la enhorabuena de todas formas, porque se nota que es usted un alcalde de sentido y que lo que no han hecho los demás se habrá preocupado de hacerlo.

Ha preguntado mi compañero por la relación con la confederación, porque en su término también hay barrancos y sé que han habido problemas.
Entonces, como aquí en otros temporales no hemos tenido muy buen feeling con la confederación del segura, saber si usted ha tenido más suerte y la relación es buena y le han ayudado en los problemas con los barrancos.

Preguntarle también en las tareas de reparación, un tractor conducido por un operario que trabajaba en las labores de limpieza volcó cuando pasaban por un puente del Saldonar, si no me equivoco, en la costa turística norte.
Se trata de un puente, según tengo entendido, con defectos estructurales que tuvo que ser rellenado ya dos veces con hormigón por otros socavones.
Usted mismo reclamó una actuación integral y estructural por parte de costas sobre este puente demostrada su peligrosidad.
Saber si esa actuación se ha llevado a cabo o si, como con otras que usted dicho, seguimos esperando.

Mi compañero ha preguntado por el tema pesca.
La verdad es que ninguno lo habíamos hecho.
¿Qué ha pasado con la pesca?

Y quiero preguntar también si sabe usted los daños agrícolas, por lo menos indirectos, al destrozarse esos caminos de los que usted hablaba, cuáles han sido.

Muchísimas gracias, alcalde.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Quiles.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Compromís, tiene la palabra la ilustre diputada Belén Bachero.
Cuando quiera, señoría.

La senyora Bachero Traver:

Gràcies, presidenta.

Senyor Alsina, moltes gràcies per comparéixer en aquesta comissió i explicar-nos de forma tan acurada com va ser aquest temporal en el seu territori i com van haver de solucionar-lo, no?
, el que és en el curt termini.
Però, en aquesta comissió també volem anar un pas més enllà i sí que ens agradaria un poc vore solucions possibles a un mitjà i llarg termini.

Per això li preguntava directament, doncs, quines accions pensa vosté que a un mitjà i llarg termini es podrien fer per millorar la resiliència del territori davant d'aquest tipus de temporals, en concret en el seu territori, a Vinaròs.
Si pensa vosté que tant costes com les confederacions hidrogràfiques estan duent a terme estos estudis i estos projectes per tal que a llarg termini el territori siga resilient a aquest canvi climàtic, que al final ens està comportant uns temporals molt seguits i i molts més greus del que deurien ser.
També, si les infraestructures que hi ha ja fetes, val?
, les que s'han fet prop del seu territori, estan comportant-li com a conseqüència agreujar aquest temporal, quines infraestructures en concret.
I, com vosté sap, doncs, sempre que es fa una infraestructura s'ha de fer l'estudi d'avaluació de l'impacte ambiental, si coneix estos estudis i si ja preveien que podien passar coses així i proposaven els mateixos estudis què fer, o si a la millor doncs eren  d'altra època i no s'havien fet aquestos d'una forma en la que es proposaren solucions o s'intentara evitar les conseqüències.

I, després, ací he sentit parlar de projectes com els que se'ns han exposat ací altres compareixents, doncs de restauració dunar, de col·locació de malles per a evitar que l'arena se'n vaja, també s'ha parlat ací de fer espigons, maneres per a evitar eixa pèrdua constant d'arena, i també la renaturalització de trams urbans de platges, que també és una qüestió que s'ha comentat en aquesta comissió.
Si vosté pensa que algun tipus d'estos projectes podria ajudar en el seu territori també.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Bachero.

A continuación, por parte del grupo parlamentario, tiene la palabra por dos minutos la ilustre diputada Elisa Díaz.

Cuando quiera, señoría.

La senyora Díaz González:

Gracias, presidenta.

Muchas gracias, señor Alsina.
Ya no le veo pero, bueno, como si estuviera ahí.

A ver, documentación que hemos pedido nosotros y que, bueno, se ha pedido en esta comisión, pues es saber qué proyectos se están pidiendo, o sea, qué proyectos hay hechos ya por parte de cada una de las administraciones, qué proyectos se están pidiendo desde el ayuntamiento para que se ejecuten, cuáles se han ejecutado ya, si se ha ejecutado alguno, cuáles no.
A mí me consta que ustedes, incluso antes de Gloria, estaban pidiendo, además de manera muy efusiva, que se realizara una regeneración de la costa de Vinaròs afectada por la erosión marina hablando del proyecto de las playas del Fortí y la de Fora del Forat, me gustaría saber si…, y estoy hablando de diciembre de 2019, pero que ya llevaba muchos años atrás reclamándose por parte del Ayuntamiento de Vinaròs, me gustaría saber si saben si eso se va a hacer o no se va a hacer.

Y, luego, respecto de la inversión, o sea, cuánto se ha invertido en la protección de la costa de Vinaròs por parte de las distintas administraciones porque veo que, no sé, que usted ha repetido en varias ocasiones que el dinero no llega.
Entonces, me gustaría saber, si se ha hecho alguna obra, cuánto se ha invertido y por quién, sobre todo por parte del esfuerzo que haya tenido que hacer el ayuntamiento, en caso de que lo haya tenido que hacer.
Porque ha hablado de los de una valoración de daños, pero no sé si al final fueron reparados en su totalidad o no, o aún quedan cosas por reparar, hay reclamaciones a costas para reparar esos daños, hay reclamaciones a costas para hacer alguna actuación de protección de la costa de Vinaròs, y qué contestaciones se obtienen, contestación por parte de costas, y también si han reclamado ayuda de alguna manera a la Generalitat.

Gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Díaz.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Socialista, tiene la palabra el ilustre diputado Carlos Laguna por dos minutos.

Cuando quiera, señoría.

El senyor Laguna Asensi:

Muchas gracias, señora presidenta.

Muchas gracias, señor alcalde, por su presencia en esta comisión de temporales en la que nuestro trabajo fundamentalmente es escucharles e informarnos, pues, como usted decía, esas cantidades que nos ha brindado, la repercusión económica, social, cultural, turística, etcétera, de un problema auténticamente poliédrico, más que complejo y complicado porque, como usted indica, por la repetitividad con la que se está produciendo a la hora de buscar soluciones que perduren en el tiempo y que, lamentablemente, esa repetición hace que otro temporal como una ficha de dominó destruya lo reparado o construido.

Ayer, en la comisión de medio ambiente, como también ha comentado una diputada que me ha precedido en el uso de la palabra, tuvimos la oportunidad de estar con el comisionado de la Vega Baja, del plan para la recuperación de la Vega Baja, y de alguna manera se nos quejaba de la actuación o actitud de la Confederación Hidrográfica del Segura.
Ustedes tienen el río Cérvol, a veces el Sénia también, que en ocasiones pasa de seco a producir auténticas riadas y desbordamientos en barrancos en función del agua caída, muchas veces en su nacimiento, produciendo destrozos en cultivos, daños materiales, viviendas, las vías del tren, paseos marítimos, etcétera, y convirtiéndose en un auténtico peligro también para la vida humana como en un momento determinado hubo que rescatar en situaciones comprometidas y de emergencia a veinticinco personas.
Me gustaría saber, señor alcalde, si en alguna ocasión han solicitado ayuda a cualquier tipo de informe o plan sobre cómo intentar paliar los efectos nocivos de las aguas enfurecidas en los ríos y cuál ha sido la actitud de la Confederación Hidrográfica del Júcar.

Por otra parte, muchas veces, actuaciones que se hacen en la costa de un municipio, como hoy se ha puesto de manifiesto aquí, para su regeneración y protección, como la construcción de espigones para impedir la reversión de sus playas, son contraproducentes para otras poblaciones limítrofes.
En el caso de Vinaròs tiene que salvaguardar diez o más playas por aquellas que cuentan con instalaciones portuarias, como es Vinaròs con su puerto, u otras poblaciones como Alcanar, Benicarló, Peñíscola, San Carlos, etcétera.
Me gustaría saber si existe colaboración o trabajos conjuntos entre estas poblaciones a la búsqueda de soluciones integrales.

Nada más y muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Laguna.

A continuación, señor Alsina, dispone usted de doce minutos para poder contestar a las preguntas que se le han formulado y realizar las consideraciones que considere oportunas.

Sin más, le doy paso a sus doce minutos de contestación.

Gracias.

El senyor-alcalde president de l'Ajuntament de Vinaròs:

Primero que nada, gracias a todos los grupos parlamentarios, a los representantes, por su preguntas y sus afirmaciones.

Empezando por el grupo Podem, el anillo de protección, básicamente nosotros nos dimos cuenta de que teníamos entradas de agua muy importantes, sobre todo de la zona, como comentaba antes, del término municipal, de la parte alta, por cuatro avenidas principales, que una es la avenida, Barcelona; la otra, María Auxiliadora; uno que le llamamos nosotros «el camí fondo»; y, luego, la calle Pilar.

Nosotros, si no recuerdo mal, en 2005-2006 hicimos una obra importante, una avenida que atraviesa toda la ciudad, la avenida Libertad, colocando un colector que servía para los imbornales nuevos, los pequeños imbornales.
Nosotros, aprovechando ese colector, porque se hizo un colector de unas magnitudes importantes, sí que hemos realizado -la verdad- que unos imbornales que atraviesan todas estas avenidas principales de un tamaño bastante importante, que depositan las aguas en este colector y este colector las deposita en el río Cérvol.
Lo único que nos queda por hacer, de esas cuatro entradas, hemos realizado ya tres, y la última que nos queda, que es la calle Pilar, esta no se puede realizar tan rápidamente porque este colector nos queda un poco lejos y la obra también es muy cuantiosa para realizar desde las arcas municipales.

Manera de previndre aquests fenòmens.
Nosaltres, la veritat que és una qüestió complicada, tot el que és l'emergència climàtica cada vegada és més virulenta, i nosaltres sí que cada vegada que parlem amb costes, i així ho hem defensat sempre que hem tingut oportunitat, també, amb els mateixos companys del Partit Socialista que hem tingut en executives diferents, a nivell provincial, a nivell autonòmic, és l'estudi integral de la costa, en este cas de la província de Castelló, sí que veiem que costes actua; a nivell de petites actuacions, cada vegada que ve un temporal es gasta cinc-cents, un milió d'euros, fent petites esculleres, fent petits espigons, però la veritat que estem veient que el que es necessita, per part en este cas de costes, és un estudi seriós de protecció des de Vinaròs fins a Almenara per a protegir tota una costa que cada vegada es veu més que és molt castigada per tots els temporals marítims que ens arriben.

Nosaltres, en l'última reunió que vam mantindre amb costes a Castelló sí que ens van comentar per part dels tècnics que existia, per part en este cas del ministeri, un estudi realitzat per una protecció global de tota la costa de Castelló, i, per tant, sí que ens agradaria també que es posara en valor i que s'estudiara de manera seriosa aquesta possibilitat d'acometre unes obres tan importants que serien no ja a nivell municipal, com a Vinaròs, sinó a nivell provincial.

Després, al Grup Parlamentari Vox, el tema de las ayudas.
Nosotros sí que hemos recibido ayudas por parte del ministerio, por parte de la diputación, por parte en este caso de la Generalitat Valenciana, como he comentado, sí que han sido ayudas directamente en especia, en este caso con la empresa Tragsa, que sí que nos solucionó un paso en un barranco, una pasarela que le llamamos nosotros, en el Pont Roig, en el término municipal, que es muy utilizado en este caso por los agricultores y ganaderos, sí que estuvo Tragsa trabajando; el valor, si no recuerdo mal, estaba calculado sobre unos cuarenta o cuarenta y cinco mil euros de lo que en ese caso Tragsa realizó en nuestro municipio.
Sí que es cierto que desde el 2018, del temporal de octubre, que la verdad que fue bestial la cantidad de agua -creo que aún tenemos el récord en este caso a nivel estatal de agua caída en una hora-, creo que fueron 157, 159 litros que nos cayeron en una hora sobre el municipio, pues, eso la verdad es que nos provocó unas riadas y unas inundaciones bastante importantes y, por tanto, sí que lo que son las afecciones -lo he comentado- que eran un millón en el 2018, un millón en Gloria, que es el temporal marítimo, y en este último de septiembre de 2021 hemos llegado casi a los tres millones de afectados.

Entonces, esas ayudas que se le han pedido a la Generalitat Valenciana la verdad es que no están aún resueltas, sí que nosotros las hemos solicitado de manera correcta y de manera formal, pero estamos a la espera aún de la resolución.
Sí que por eso suscita un poco más de premura y de celeridad por parte en este caso de la Agencia Valenciana de Emergencias, a la hora de resolver esas ayudas, porque para un municipio con el presupuesto de 38 millones que tenemos pues la verdad es que en una mínima emergencia, lo que es el fondo de contingencia, que siempre suele ser un 10 % de lo que es el presupuesto, al final se nos lo come de manera muy rápida.

Tiempo de recuperación, comentaba.
Estamos hablando de que entre seis y ocho meses es lo que nosotros tardamos en ir reponiendo todo lo que son las emergencias, en este caso actuamos siempre principalmente y más rápidamente para garantizar los accesos en los negocios, en las granjas, en las fincas, y luego sí que nos dedicamos a recuperar lo que son los caminos rurales por parte de la brigada o, como comentaba, con la ayuda también de los bomberos, con las máquinas niveladoras que nosotros no disponemos en la brigada municipal y que tendríamos que contratar, sí que en ese caso desde el servicio de bomberos de la Diputación de Castellón se nos ceden niveladoras, se nos ceden rulos para poder acometer estas obras de manera más efectiva y con un coste más bajo para lo que son las arcas municipales.

El sector pesquero no sufrió daños directos pero sí que lo que son los caladeros, bueno, creo que en todos los telediarios salió, las roturas que tenemos nosotros en este caso, en lo que es el Delta del Ebro, tenemos una empresa que tiene una granja de atunes, sí que se rompieron estas redes de los atunes, los atunes salieron de lo que son sus cercos, y sí que estamos viendo ahora las consecuencias que algunos marinos dicen que posiblemente una de las causas sea del temporal del 2018 y, después, el de Gloria que fue el principal… se puede decir que el temporal marítimo que tuvimos aquí en la zona, de esta suelta de grandes atunes que en lo que está repercutiendo es en los caladeros de hoy en día de sardinas del sector, que le llamamos nosotros, porque la verdad que solo las capturas y las ventas de esta clase de pescado han bajado muchísimo, este año apenas se ha cogido sardina, y uno de los motivos que también intentan explicar, en este caso nuestra cofradía, es de esa posibilidad de que los atunes se soltaron en el temporal Gloria y estén afectando de manera directa al sector pesquero.

Ciudadanos, la relación con la confederación.
La verdad es que es una administración bastante opaca, nosotros sí que tenemos aquí un vigilante y un técnico, en este caso es de la Confederación Hidrográfica del Júcar.
Siempre que hemos tenido, sobre todo en el temporal del 2018 y en el temporal Gloria, sí que tuvimos incluso problemas a la hora de acometer las reparaciones, que incluso se nos amenazó -entre comillas- de posibles sanciones por no haber solicitado lo que son los permisos.
Nosotros siempre les hemos explicado que eran trabajos de urgencia, de emergencia, que no eran por capricho del Ayuntamiento de Vinaroz, sino que era para ayudar directamente a la gente que lo necesitaba para entrar a sus propiedades.
Y, por tanto, sí que hemos tenido siempre este rifirrafe con la confederación en el caso de lo que son los permisos, pero también hay que remarcar que en el caso de lo que son las ayudas directas o lo que es el mantenimiento de los 500 metros superiores, nosotros en el contrato que tenemos con la empresa de limpieza viaria del municipio ya pusimos en los pliegos que los primeros 500 metros de los barrancos y de los ríos se iban a limpiar por parte de la concesionaria.
Nosotros anualmente hacemos dos acciones, dos veces las limpiamos, en primavera y en otoño, para prevenir lo que son la posible avenida de cañas, de bultos que nos deja la gente en los barrancos y en los ríos, sí que lo limpiamos con la empresa concesionaria, pero nos encontramos que todo lo que es 500 metros hacia arriba, la verdad que la confederación no ha actuado en muchos años.
Y cada vez que tenemos una riada importante vemos como troncos, cañas, cosas que la gente nos deja, pues al final nos llegan a taponar los ríos, como pasó en la de septiembre de 2021, y acaba por afectar incluso a vías principales, como la N-340, la antigua, con parte de demolición también de un puente que tenemos en la zona de Triador, que se vio bastante afectado.

El tema del tractor y del puente de Saldonar, esto es un continuo, aquí costas sí que ha actuado varias veces en reparar y solucionar este problema.
Es una erosión continua que tenemos, hay muy poca arena, muy poca playa de piedras, en este caso que es una cala para proteger este muro y este puente.
Nosotros lo hemos reparado la verdad que infinidad de veces, rellenando con hormigón, y al final, en una de esas tareas, en Gloria, tuvimos suerte de que el tractorista pues primero se hizo un agujero pequeño, puso una parte de rueda, al chico, en este caso al operario, le dio tiempo de salir del tractor, y sólo salir ya se hundió directamente el tractor en el puente de Saldonar, con las imágenes tan espectaculares que se vieron del tractor ya totalmente dentro del agujero que se nos creó dentro del puente de Saldonar.

Pero no es el único puente que tenemos también con problemas.
Tenemos uno muy importante en Salinas, en la zona sur del municipio, que también es muy utilizado, es la única vía que tenemos de acceso en la zona sur, y también estamos desde hace muchos años reclamando esta actuación por parte de costas, que estamos siempre con el rifirrafe de que si nosotros tenemos lo que es la concesión de la carretera, que si no.
Pero, bueno, eso ya son cuestiones que tenemos que tratar con costas, que llevamos muchos años presionando, y que sí que conseguimos de vez en cuando alguna actuación puntual, pero sí que es cierto que en estos dos puentes sí que se requiere de una inversión muy importante, porque al final no deja de ser un peligro más para todos nuestros vecinos.

Para el grup Compromís, solucions possibles.
El que he comentat abans, un estudi a nivell provincial en matèria de protecció de la costa, des de Vinaròs a Almenara.
Segons els tècnics de costes de Castelló existeix.
I, per tant, seria bo conèixer-lo, de vore quin import té i que en este cas el ministeri també pogués crear una línia pressupostària per a escometre totes aquestes actuacions.

Infraestructures que ens han perjudicat.
Doncs la veritat que aquí, a Vinaròs, es va fer un desvio, una carretera, la N-340, es va desviar del que és el nucli urbà i es va passar més per dins del que és el terme, quasi al voltant o tocant de l'autopista AP-7.
I és cert que des que tenim aquesta infraestructura feta nova sí que hem vist com el que són les avingudes d'aigua ens han canviat els seus fluxos que estàvem acostumats, els fluxos naturals, i sí que ens estem adaptant també a aquesta nova condició.
Però també cal dir que nosaltres vam reclamar, vam sol·licitar l'estudi d'avaluació d'impacte ambiental, en este cas al ministeri, i els tècnics sí que ens van ensenyar, ens va explicar totes les actuacions que s'havien fet, que s'havien pensat per a evitar aquestes desviacions.
Però la realitat és que sí que ens hem vist afectats per aquesta nova infraestructura i estem intentant en aquest anell de protecció doncs intentar evitar els mals possibles.

Després, al Grup Parlamentari del Partit Popular, lo que he comentado, ¿no?
, sobre los espigones.
Nosotros, inversión de costas sí que se ha realizado, sobre todo después de en este caso del temporal Gloria, sí que en el río, sobre la desembocadura, sí que se realizó una escollera nueva de protección, porque el mismo temporal lo que nos ocasionaba era un taponamiento del río Cérvol, con sedimento, y aquí lo que nos ocasionaba era que las aguas que teníamos nosotros del río Cérvol hacia arriba al final se iban pudriendo, creaban olores la verdad que muy desagradables, tenemos animales allí y, bueno, al final siempre estamos con las máquinas intentando abrir paso para la regeneración de las aguas.
Y costas sí que realizó un espigón de protección, que, si no recuerdo mal, estaba valorado en casi medio millón de euros.
Luego, sí que en la zona sur nos realizó un par escolleras nuevas, en este caso fueron muros de protección para que lo que es vial público no se viniera abajo.
Aquí costas sí que va actuando, pero siempre son actuaciones de emergencia sobre los daños producidos y, en este caso, como muchos de ustedes han comentado, no de prevenir posibles afecciones, sino que siempre actuamos sobre el daño hecho.

Las ayudas de la Generalitat, también lo que he comentado.
Desde el 2018 se han reclamado y se han venido solicitando por parte de la administración local estas ayudas, pero que aún falta la resolución definitiva por parte, en este caso, de la Generalitat.

Y al compañero del Partido Socialista.
Confederación hidrográfica, creo que ya lo he comentado, en este caso, también hay que remarcar que no sé si fue en el último temporal, en septiembre del 2021, en ese caso el vigilante se ha cambiado, ahora nos han puesto un chico que se llama Jordi, que la verdad que es una pasada, estamos acostumbrados a otro tipo de hacer con el antiguo vigilante, y la verdad que hemos visto que la colaboración y las ganas de intentar solucionar los problemas, que en este caso está en la zona suya, han cambiado mucho, tenemos mucha más colaboración, pero el tema del mantenimiento por parte de ellos, de los 500 metros estos que comentaba hacia arriba, la verdad que es una cuestión muy necesaria y muy reclamada desde hace muchos años y que no hemos visto ningún resultado en ello.

Y luego sobre la afección de otras poblaciones.
Nosotros, al tener un término municipal tan amplio, no tocamos directamente con el municipio de Alcanar ni con el municipio de Benicarló, por tanto, todas estas obras de protección no afectan en nada y sí que podemos decir que la colaboración es muy estrecha, sobre todo con los pueblos de Ulldecona y de Alcanar, que son los que nos hemos visto afectados en este último temporal de septiembre de 2021.
Hemos trabajado conjuntamente las brigadas, las policías, hemos invertido en caminos rurales, porque la verdad que sí que tenemos un río Sénia, que es el río que nos separa, pero son muchos los vinarossencs que trabajan en Alcanar, muchos los canareus que trabajan en Vinaròs, en Ulldecona pasa lo mismo y, por tanto, consideramos que el territorio del Sénia, en este caso, tenemos que unirnos porque, visto lo visto, ni el sur de Cataluña ni el norte en este caso de la Comunidad Valenciana, ¿no?
, aquí voy a hacer un poco de reivindicación, históricamente se nos han escuchado lo que se nos tenía que escuchar, no hemos tenido las inversiones que teníamos que tener, ni ellos ni nosotros, y, por tanto, desde aquí sí que aprovecho esta comparecencia para reclamar que nosotros, como ciudadanos del norte de la Comunidad Valenciana, también queremos los mismos derechos y las mismas inversiones que un vecino del centro.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Muchísimas gracias, don Guillem Alsina Gilabert, alcalde presidente del Ayuntamiento de Vinaroz, por haber comparecido ante esta comisión, por haber atendido amablemente todas las preguntas que han realizado sus señorías.
Y, sin más, agradeciéndole esta comparecencia, le despedimos ya.
Y continuamos con los trabajos en la comisión.
Muchas gracias.

El senyor alcalde-president de l'Ajuntament de Vinaròs:

Muchas gracias a ustedes.

La senyora presidenta:

Y, señorías, no sé si está preparada la siguiente comparecencia, que también es por videoconferencia.

Buenos días.
¿Nos escucha?

Compareixença, per videoconferència, de l'alcaldessa-presidenta de l'Ajuntament de Benicarló, senyora Rosario Miralles Ferrando

La senyora alcaldessa-presidenta de l'Ajuntament de Benicarló:

Sí, sí.
Hola, bon dia.

La senyora presidenta:

Hola.
Buenos días, Rosario Miralles Ferrando, alcaldesa-presidenta del Ayuntamiento de Benicarló.
Bienvenida a esta comisión.
Le agradecemos especialmente que haya interrumpido sus trabajos y que entre, aunque sea por videoconferencia.
La verdad es que es una posibilidad que se pueda trabajar así.

¿No escucha bien?
¿Nos escucha ahora?
Sí, nada, que le decía eso, que le daba la bienvenida a esta comisión.
Creo que en el escrito que se le envió ya le comentaron que disponía de ocho minutos al principio para intervenir y a continuación los grupos parlamentarios intervendrían.
¿Nos escucha?
Vamos a intentar solucionar los problemas de comunicación, un segundo.
(Pausa)

La senyora alcaldessa-presidenta de l'Ajuntament de Benicarló:

¿Estáis solucionando el problema?

La senyora presidenta:

¿Me escucha?

La senyora alcaldessa-presidenta de l'Ajuntament de Benicarló:

Sí, sí.

La senyora presidenta:

El problema es que tiene retorno.

Me comentan que si baja el volumen o se pones auriculares posiblemente se oiga mejor.
(Pausa)

La senyora alcaldessa-presidenta de l'Ajuntament de Benicarló:

¿Me escucháis ahora?

La senyora presidenta:

Sí, te escuchamos perfectamente.

¿Nos escucha a nosotros?

Nosotros sí que escuchamos.
¿Usted nos escucha?

La senyora alcaldessa-presidenta de l'Ajuntament de Benicarló:

Sí, yo ahora también, perfectamente.

La senyora presidenta:

Vale, pues me dicen desde el servicio técnico que como es un problema de retorno, que simplemente con que le dé la entrada a usted ya no vamos a tener este problema y va a poder hablar perfectamente.

Así que le damos la bienvenida, doña Rosario Miralles, alcaldesa-presidenta del Ayuntamiento de Benicarló.
Dispone de ocho minutos, cuando quiera, para poder intervenir.
Vale, pues adelante.

La senyora alcaldessa-presidenta de l'Ajuntament de Benicarló:

Buenos días.

Vamos a ver.
El municipio de Benicarló es un municipio costero, como sabéis, es un municipio donde los problemas básicamente los tenemos en la costa norte, donde hay mucha regresión.
Ahí tenemos un proyecto que el Ministerio para la Transición Ecológica y el Reto Demográfico tiene que realizar en la finalización de la Rambla de Cervera, concretamente es el Proyecto de construcción de medidas para la protección y recuperación del tramo de costa comprendido en el puerto de Benicarló y el límite con el término municipal de Vinaròs.
Ahí creo que va una actuación de unos espigones al final de la rambla de Cervera y otro al camí de la Fossa de Pastor, que evitarían, como digo, la regresión y sobre todo también todo el problema que tenemos cuando tenemos temporal en la zona denominada de la Mar Xica.
Hay una colada litoral, una guía, que ahora estamos tratando de que sea vía litoral y haciendo una actuación con fondos europeos que unirá toda la costa, desde Vinaròs hasta Benicarló.
Pero sí que en esta zona norte, sobre todo, el tema de la regresión y de los temporales afectan, no a viviendas, porque es una zona que hay poca vivienda en la costa, pero sí a lo que son los acantilados.
Es una zona de acantilados básicamente y están bastante desprotegidos, y sí que desde luego desde el ministerio nos han hecho algunas actuaciones de protección de los aludes, y continúan haciendo actuaciones de emergencia, pero este proyecto, como digo, de construcción de medidas para la protección del tramo de costa pues es una actuación que tenemos pendiente con el ministerio.

Respecto a la costa sur, estamos también pendientes de una actuación para la construcción del paseo sur, que iría desde la zona del puerto de Benicarló hasta (sona un telèfon) La raya del término con Peñíscola.
Esta actuación es una actuación donde el ayuntamiento tiene que coger unos terrenos y ponerlos a disposición del misterio, con lo cual (inoïble) … que anular todas las expropiaciones y, bueno, pues estamos ahí, pendientes de hacer alguna que otra cosa.
Sí que es verdad que en el momento en que hay temporales importantes, es una zona también desprotegida completamente y siempre tenemos un gasto importante de retirar toda la arena y todas las gravas que interrumpen ese camino de la zona sur.

Por las características de la costa de Benicarló, el otro problema que tenemos, básicamente también, es el de las ramblas.
Hay dos ramblas que desembocan en nuestro término municipal, que es la rambla de Alcalá y la rambla de Cervera.
La rambla de Cervera, como digo, está en la zona de la Mar Xica; sí que es una zona donde tenemos, básicamente, problemas con la Confederación Hidrográfica del Júcar, a la hora de cuando esa rambla, pues, se producen lluvias importantes, se interrumpe el paso por esa zona del litoral, pero, además, luego tenemos problemas a la hora de poder volver a su estado habitual esa vía, esa carretera, porque realmente entre el dominio público y la rambla, pues, realmente, siempre nos cuesta mucho volver a su estado inicial para poder hacer las obras pertinentes.

Pero, como digo, el principal problema también es la zona de la rambla de Alcalà, que hay una canalización pendiente que afecta también a los términos de Santa Magdalena de Pulpis y Alcalà de Xivert; Alcalà de Xivert, Peñíscola, Santa Magdalena de Pulpis y Benicarló.
Nosotros tenemos la desembocadura aquí, en esta zona, en la zona de Solades, cerca del término de Peñíscola, y eso provoca que el plan de inundaciones de Benicarló, dentro del plan general de ordenación urbana, que ahora estamos en revisión, pues, afecte la zona inundable a una zona bastante grande de nuestro municipio.
Sí que, como digo, es una de las obras que también tenemos pendientes.
Creo que el proyecto está hecho, pero nunca ha entrado en los presupuestos generales del estado y esa sería también una de las reivindicaciones pendientes.

En el último temporal Gloria, nosotros no tuvimos subvención de las ayudas convocadas por el ministerio, porque no llegábamos al mínimo del 5 %, creo que era, de los daños de presupuesto general.
Tuvimos unos gastos, simplemente de gasto corriente, de limpieza de los caminos adyacentes a la costa y de limpieza de las playas que, en este caso, (inoïble.
Sona un telèfon) … Pero simplemente eso.

No sé si os han enviado, desde urbanismo, desde los servicios técnicos del ayuntamiento, toda la documentación (inoïble) …

La senyora presidenta:

¿Ha finalizado su intervención?

La senyora alcaldessa-presidenta de l'Ajuntament de Benicarló:

Sí.

La senyora presidenta:

¿Sí?
Es que hay un poquito de retardo en el sonido, como le he comentado anteriormente.

De acuerdo, pues…

La senyora alcaldessa-presidenta de l'Ajuntament de Benicarló:

(Inoïble) …

La senyora presidenta:

Sí, sí, está siendo un poquito complicado, especialmente.

Muchísimas gracias.

Paso ahora la palabra a los grupos parlamentarios.
(Veus)

Señora Miralles, a continuación, procedemos a confirmar si ha llegado la documentación que usted nos comenta, porque, de momento, no nos consta en la mesa que esté aquí.

Mientras tanto, vamos a continuar con el turno de palabras del resto de grupos parlamentarios y, en la siguiente intervención, le confirmó si nos ha llegado.

Continuamos con la intervención del Grupo Parlamentario Unides Podem, por parte de la ilustre diputada Estefania Blanes.
Dispone usted de dos minutos para participar.

Cuando quiera, señoría.

La senyora Blanes León:

Sí, moltes gràcies, presidenta.

Bé, agrair-li la compareixença, encara que a vegades les qüestions tècniques dificulten un poquet el poder transmetre bé tota la informació.

Pense que sí que és cert que, com ha passat en altres compareixences i així ho he dit també, moltes de les qüestions són coincidents amb altres municipis i, per tant, poc podríem preguntar-li o incidir molt en determinades qüestions perquè, com ja li dic, crec que són reiteratives amb la resta de compareixents.
I, per tant, també són coses molt puntuals i molt locals que nosaltres el que també pretenem o preteníem, o almenys així ho considera el meu grup parlamentari, era arreplegar algunes experiències dels municipis que puguen ser extrapolables a altres llocs per tal de fer front i, sobretot, per a evitar en un futur les conseqüències dels temporals, més enllà de les coses concretes que evidentment van afectar en el seu moment i que han hagut de ser reparades per part dels municipis, siga amb ajudes o no, en el cas d'haver arribat o no a eixos percentatges.

Jo… poc més.
Simplement, si té alguna qüestió que vullga aportar en este sentit, d'alguna experiència o alguna experiència que pense que puga ser extrapolable, que pense que pot ajudar a altres municipis.
I un poc, simplement preguntar-li, perquè ha dit que està pendent un projecte d'un nou passeig -disculpen, perquè no conec la zona-, si este tipus de passeig…, com es planteja, de quina manera el plantegen per tal que…, saben que els passejos són els primers que s'emporten les conseqüències dels temporals marítims.
Doncs, com pensen fer aquest tipus de passeig i què han contemplat en eixe projecte?

Gràcies.

La senyora alcaldessa-presidenta de l'Ajuntament de Benicarló:

Sí.
¿Contesto?

La senyora presidenta:

Señora Miralles, a continuación, cuando finalicen todos los portavoces, ya contesta usted en conjunto a todos.

La senyora alcaldessa-presidenta de l'Ajuntament de Benicarló:

Vale, de acuerdo.

La senyora presidenta:

Gracias.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Vox, tiene la palabra el ilustre diputado Miguel Pascual por dos minutos.

Cuando quiera, señoría.

El senyor Pascual Pérez:

Sí, muchas gracias, señora presidenta.

Señora Miralles, muchas gracias por su comparecencia hoy aquí, en esta comisión especial de estudio sobre los fuertes temporales.

En primer lugar, me gustaría preguntarle con respecto a los daños.
Sabemos que los municipios, de primeras, tienen que hacer frente a los daños, sobre todo cuando están en primera línea, para poner en uso instantáneo o lo más pronto posible el municipio, al fin y al cabo, porque hay afecciones en el paseo, hay afecciones en la playa y demás consecuencias derivadas de estos.
Entonces, lo que quería preguntarles es cuál es el coste que ha asumido, por parte del ayuntamiento, a raíz de los daños producidos por la borrasca Gloria y otras, si las hubiese habido; así como todas las ayudas que ustedes han solicitado, en qué situación se encuentran, si las han recibido, si hay previsión de recibirlas, porque han pasado ya dos años desde la Gloria y, como sabemos, las ayudas tienen que venir en tiempo y forma y lo más diligentemente posible, lo más rápidos, si no dejan de ser unas ayudas.
Entonces, también preguntarle sobre los daños en las viviendas privadas; los vecinos, cómo han sufrido todo esto.

Y, luego, también quería preguntarle por la afección de costas, de la Ley de costas.
Porque, claro, no sé si sabe usted que se está planteando una modificación del reglamento donde se prevé que solamente pasen a ser propiedad pública zonas en las que un simple temporal ya lleve el oleaje adelante, o sea, retrase la línea de la playa.
Entonces, claro, su municipio sería uno de los afectados.
Y quería preguntarle si ustedes han presentado alegaciones al ministerio, cómo está todo esto.
Porque, claro, usted ha estado hablando también de proyectos que tienen que realizar de regeneración de playas por parte del ministerio y, claro, si no se realizan esos proyectos, si se produce esta modificación del reglamento de la Ley de costas, ustedes van a estar mucho más afectados.
Como digo, si no se realizan los proyectos y se hace la modificación, pues, digamos que los dejan totalmente vendidos, a su municipio y a cualquier otro que esté en la línea de costa.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Pascual.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario de Ciudadanos, tiene la palabra, por dos minutos, su ilustre señoría María Quiles.

Cuando quiera.

La senyora Quiles Bailén:

Gracias, presidenta.

Gracias, señora Miralles, por su comparecencia.

Yo voy a preguntarle también, un poco en la línea de mi compañero de Vox, sobre los daños.
Yo tengo entendido que el paseo, la escollera y varias estructuras de protección fueron dañadas.
¿Esos daños están ya repuestos?
Cuál ha sido el presupuesto de esos daños, si ha solicitado ayudas y si, además de solicitarlas, le ha llegado alguna, porque estamos viendo en el tema de las diversas comparecencias que están tardando muchísimo en llegar y entiendo que para los ayuntamientos, pues, asumir ese coste inicial no es una situación fácil y más cuando son medidas de emergencia en ayuntamientos costeros y con un turismo importante.

También le quería preguntar cómo se protegen las zonas urbanizadas, como la Mar Xica, el Surrac y Aiguadoliva, donde, por los temporales, han tenido que resistir para que sean restablecidas por la entrada de agua.
¿Se ha utilizado alguna medida de prevención para intentar que esto no vuelva a pasar, con estos temporales recurrentes que estamos teniendo?

También la he escuchado usted hablar, y ha sido una constante, del tema de las ramblas, los problemas con la confederación.
Venimos de hablar de la borrasca, la DANA, y tuvimos problemas con la confederación del Segura, pero no parece que con la del Júcar la cosa esté mucho mejor.
Entonces, saber cuáles han sido los problemas, la colaboración.
Y yo creo que, sinceramente, nos vamos a tener que plantear ver qué pasa con las confederaciones en este país, porque los ayuntamientos, en principio y de manera general, están teniendo problemas para poder conectar con ellos y para intentar que hagan sus labores de mantenimiento, que evitarían, seguramente, muchos de los problemas que se producen cuando hay estos temporales.

En cuanto a los bienes de titularidad privada, también tenemos conciencia de que había propietarios afectados de unas treinta viviendas que han presentado problemas por desperfectos por valor estimado de unos cien mil euros.
¿Sabe si esos propietarios han gestionado ayudas, si han recibido algún tipo de ayuda por parte del consorcio de seguros o de la administración?

Y yo quería también hablarle de la visita que usted tuvo en su municipio, la del presidente Sánchez, que habló de lo que yo creo que todos entendemos ya, que la realidad climática está cambiando, de que es necesario…, que últimamente tenemos muchísimas tormentas y tenemos que hacer actividades de resiliencia y cultura de la prevención.
Entonces, yo quería saber si eso se ha puesto o se ha manifestado en algo, cuáles han sido las medidas de prevención y en qué situación se encuentra su municipio.

Muchísimas gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Quiles.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Compromís, tiene la palabra la ilustre diputada Belén Bachero.

Cuando quiera, señoría.

La senyora Bachero Traver:

Gràcies, presidenta.

Moltes gràcies, senyora Miralles, per comparéixer de forma telemàtica i disculpe les molèsties que ha pogut tindre en les qüestions tècniques.

Mire, me volia afegir a la pregunta que li estan fent sobre les ajudes.
Volíem saber les ajudes que han pogut sol·licitar i a quines administracions les ha fet.
Si, en cas d'haver-les sol·licitades, si se'ls han concedides i, en cas d'haver-se'ls concedides, si ja les han cobrades o encara estan a l'espera de cobrar-les.

Després també, respecte a les mesures de prevenció, perquè, com sap, en aquesta comissió no només volem saber a curt termini les qüestions immediates que s'han de fer davant d'aquestos temporals, que estem veient que, amb el canvi climàtic, cada volta es repetixen més, sinó també a un mig i llarg termini, què pensa vosté que es pot fer per millorar la resiliència del territori davant d'aquests tipus de temporals, en concret en el seu territori, a Benicarló.
Si pensa que tant costes com la confederació hidrogràfica poden realitzar aquest tipus d'estudis o algun projecte perquè el territori siga més resilient.

Després, respecte a infraestructures ja fetes que puguen tindre en el territori, si pensa que hi ha alguna infraestructura en concret que ha pogut agreujar les conseqüències dels temporals.
I, en cas que siga així, si coneix els estudis que se van fer en el seu moment d'avaluació de l'impacte ambiental i si en ells es preveien un poc aquestes conseqüències i si també ficaven solucions per a mitigar-les.

I, després, per últim, si ha sentit parlar de projectes de restauració dunar, de col·locació de malles per a evitar la pèrdua constant d'arena, de renaturalització dels trams urbans de platges i si pensa que aquest tipus de projectes, doncs, també podrien ajudar a frenar un poc les conseqüències dels grans temporals que estem tenint.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Bachero.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Popular, tiene la palabra la ilustre diputada Elisa Díaz.

Cuando quiera, señoría, dos minutos tiene para intervenir.

La senyora Díaz González:

Gracias, presidenta.

Y muchas gracias, señora Miralles.

Mire, a mí me gustaría saber…, porque ha dicho que no pudieron acceder a las ayudas -si no me equivoco- porque no llegaban a una cantidad mínima.
Supongo que porque entonces en Gloria no tuvieron muchos daños, entiendo.
Entonces… Es que, claro, si lo comparo con Peñíscola, que es un ayuntamiento que ha tenido que pagar 2 millones de euros en daños por Gloria y que tiene un paseo que está «protegido» -entre comillas- con escolleras, que cada temporal se lo lleva y está con muchísimas peticiones a costas que no responde…, o sea, que costas no responde y que se les está cayendo el castillo.

Entonces, yo, sinceramente, creo que Peñíscola debería haber comparecido en lugar de usted.
Porque si estamos hablando del temporal de Gloria y ustedes no tuvieron muchos daños… Pero, aun así, me consta que en Benicarló hay temporales que sí que afectan, que hay dos ramblas, que sí que se llevó una actuación en 2004 en la desembocadura de la rambla de Alcalá, por entonces era alcalde un querido exdiputado de las Cortes Valencianas Jaime Mundo, que desde entonces no se ha llevado ninguna actuación al respecto.

Me consta también que hay una obra paralizada en…, creo que es la nacional 340.
No sé si es así… o me lo podría indicar usted.
Y me gustaría saber, aunque ya lo han preguntado mis compañeros, al final sobre…, y además ha dicho que los temporales afectan sobre todo a zonas de acantilado, no de viviendas.
Como ya nos ha aclarado eso, me gustaría saber si tiene peticiones o conoce si hay proyectos que existan ahora mismo…, tiene peticiones de que se hagan proyectos para proteger la costa que es de Benicarló.
Y las ayudas, si pidieron…, aunque ya lo han dicho, si han pedido ayudas… Al final, si recibieron algún tipo de ayudas, sobre todo por parte de los afectados, si los hubiere.

Gracias.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Díaz.

A continuación, por parte del Grupo Parlamentario Socialista, tiene la palabra el ilustre diputado Paco Gil.
Cuando quiera, señoría.

El senyor Gil García:

Moltíssimes gràcies, presidenta.

Senyora alcaldessa, senyora Miralles, benvinguda, molt… benvinguda a aquesta comissió d'estudi per a prevenció de riscos derivats de forts temporals, no només de Glòria.
I vull recordar que a la seua petició…, vam llevar el nom de «Glòria» a la seua petició.
Per tant, no estem parlant només del temporal Glòria.

Dit açò, per a resoldre certs dubtes de la seua idoneïtat en aquesta comissió, evidentment és pertinent la seua presència, perquè ens consta, i vosté ho sap més bé que ningú, que ha tingut afecció altres temporals, no només pel tema de Glòria.

Jo li volia preguntar, aclarit açò, si considera que…, ja s'ha fet també ací, però si hi ha alguna infraestructura, com puga ser la infraestructura portuària, tant de Vinaròs com del mateix port pesquer i esportiu de Benicarló, poguera tindre alguna incidència a la zona sud del seu terme.

Evidentment, vosté ha ratificat allò que ja és un assumpte recurrent amb la relació dels municipis amb les confederacions hidrogràfiques.
Pareix ser que açò es etern.
Ha sigut en el passat, exactament igual que en el present, i el desitjable seria que en un futur no fora el mateix.

Dit açò, també entenem que el seu municipi no només està afectat per qüestions del litoral, sinó, a més a més, per rambles com és la de Cervera, que vosté ha comentat, i la d'Alcalà.

Una pregunta al respecte seria si hi ha preparat, redactat o pensat algun tipus d'actuació precisament per a minimitzar eixos efectes que provoquen també les crescudes d'aquestes rambles.

Per la resta, moltíssimes gràcies una vegada més per la seua compareixença.

La senyora presidenta:

Gracias, señor Gil, por su intervención.

A continuación, tiene la palabra por doce minutos, la señora alcaldesa Charo Miralles, a la cual le damos la bienvenida a esta comisión nuevamente.

Le recuerdo que usted ha sido invitada por la comisión a participar con su testimonio, con su comparecencia en base a un plan de trabajo aprobado por toda esta comisión, y por eso agradecemos muy especialmente que usted que intervenga en la misma.

Dicho lo cual, le recuerdo que tiene doce minutos para contestar a todos los portavoces y realizar las consideraciones que usted considere oportunas.

Gracias y tiene la palabra por doce minutos.

La senyora alcaldessa-presidenta de l'Ajuntament de Benicarló:

Moltes gràcies, presidenta.

Jo agraïsc sincerament que m'hagen donat l'oportunitat de participar en esta comissió.

A la pregunta de la senyora Blanes de com està plantejat el passeig sud, li he de dir que ens convide a vindre a Benicarló i voran que en la zona del parador, el parador de turisme, que és la zona del passeig sud que està més pegada al centre urbà, ja hi ha una actuació, un tram d'este passeig sud ja plantejat, que és un passeig sud més verd, on hi ha només una passarel·la perquè la gent puga passejar i una altra via per a bicicletes.
I la resta és un passeig molt blanet, és un passeig verd, amb gespa i amb les palmeres que ja estaven allí plantades.

Anteriorment s'havia plantejat un passeig més dur, més de formigó, però, com dic, este ja se va descartar i a ara el que mos demanem des de la direcció general de costes, des de la demarcació provincial a Castelló és que el projecte si són capaços de posar els terrenys a disposició del ministeri, seria un projecte d'un passeig el més bla possible, el més tou possible, i un passeig per a peatons i bicicletes.
En cap cas, passarien cotxes i seria un passeig amb poca il·luminació i el més sostenible possible.

A la pregunta del senyor Pascual de quines són les ajudes que hem tingut per part de l'ajuntament, he de dir que vam tindre des del primer moment en el temporal Glòria i en altres temporals també el suport de la diputació provincial, tant en maquinària com en qualsevol tipus d'ajudes, i també del 112, la direcció general d'emergències, i això també han sigut unes actuacions o unes ajudes que indirectament quan venen les màquines de la diputació (so d'un telèfon) i de la Generalitat realment servixen perquè la despesa en este tipus de gastos en adequar les platges i els camins que estan colindants a la costa siga prou reduïda.

En este cas, les ajudes que vam demanar…, i també conteste a la senyora Quiles que m'ho havia preguntat, en este cas l'Ajuntament de Benicarló no va haver de demanar ajudes per a inversió, perquè no vam tindre inversions, tampoc de fer grans inversions, amb la qual cosa amb les ajudes que vam tindre, indirectes, de les màquines de la diputació i d'emergències va suposar, en la memòria descriptiva que va realitzar l'arquitecta municipal, van ser aproximadament uns setze mil euros i vam poder demanar estes ajudes a la diputació, que va traure una línia d'ajudes per a pal·liar les despeses del temporal Glòria en aquell cas.
En aquest cas, vam tindre una ajuda de 6.
000 euros.
Com dic, les ajudes del ministeri no les vam poder demanar perquè no arribaven a un mínim i no havíem tingut tampoc gastos d'inversió, perquè les característiques de cada municipi són les que són i nosaltres vam dedicar sobretot els esforços econòmics a netejar les platges i els camins que estan més prop de la platja.

Sobre l'afecció de la llei de costes, jo he de dir que tampoc estic molt centrada en esta modificació del reglament, però, per descomptat, que la línia esta de domini públic de la línia maritimoterrestre de vegades ens perjudica a l'hora de fer actuacions que costes no deixa intervindre gens, perquè són actuacions que com que la línia es va modificant doncs perjudica els ajuntaments a l'hora d'intervindre en estos espais que estan dins del domini públic o estan en la zona de servidumbre, sempre tenim molta més dificultat, com ara, per exemple, en la zona de la Mar Xica en esta (inintel·ligible) …  litoral que sempre ha existit, però que esta via litoral que transcorrerà entre els termes de Vinaròs i Benicarló, des de la rambla de Cervera fins al barranc d'Aiguadoliva, hi ha un tram que va per la zona de la Mar Xica, on costes ja els ha dit que no podrem fer res.
Simplement actuar en la mateixa plataforma i fer un carril de bicicletes i que els cotxes no circulen … (inoïble; sona un telèfon) sinó només en una direcció.

També, contestant-li a la senyora Quiles, de Ciudadanos, jo crec que ja li he contestat sobre els danys que hem tingut en este últim temporal i sempre que tenim un temporal, tant marítim com de pluges, ens veiem afectats sempre les mateixes zones.

En la desembocadura de la rambla d'Alcalà, també contestant-li a la senyora Díaz, la rambla d'Alcalà -sí que ho he dit al principi de la meua compareixença- és una rambla que afecta a diversos municipis, a Alcalà, Santa Magdalena, a Peníscola i a Benicarló, però que nosaltres tenim la desembocadura i allí sí que s'hauria de fer una actuació, que crec que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer té redactada, és un projecte molt important de canalització d'esta via, que, a més a més, modificaria tot el tema del Patricova que afecta a la zona que està al voltant de la rambla d'Alcalà, de manera que tots els terrenys que també ara estan afectats, com dic, per risc d'inundació i que, a més a més, també dins del pla general d'ordenació urbana es veuen afectats per este Patricova, doncs se modifique.
Modificaria totes estes afectacions.
Jo sí que crec que esta actuació és una actuació important per al nostre municipi i crec que s'hauria de fer.

I sobre l'altra actuació que ha definit el Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic, que és, com he dit, l'actuació a la costa nord, també milloraria sobretot esta regressió que tenim en la zona de penya-segats i milloraria tota la zona de platges, que són platges naturals, són platges naturals de grava, que, a més a més, com dic, està dins del catàleg de platges de la Comunitat Valenciana.

Sí que hi ha una zona de platja urbana, que és des de l'escullera del port fins a la rambla de Cervera, que està davant d'un PAI, d'uns terrenys que està la redacció quasi feta i que està dins del programa…, d'un programa d'actuació municipal.
Però és important tindre esta actuació d'estes mesures de protecció per a la recuperació del tram de costa inclòs entre port de Benicarló i el barranc d'Aiguadoliva.
 

Quant a les mesures per a les vivendes afectes, jo crec que estes trenta vivendes afectes són vivendes que estan a la platja del terme… entre Benicarló i Peníscola.
És una zona d'un vial que cada vegada que plou o cada vegada que hi ha temporal marítim, l'arena bloqueja la sortida de les pluges i puja el nivell de l'aigua i (inintel·ligible) … estes vivendes que saben que estan en una zona que patixen prou estos danys m'imagine que els seues assegurances particulars hauran tingut una compensació.

Sí que és veritat que nosaltres és la primera zona on actuem, perquè sempre patim molt per esta zona, que, a més, afecta, com dic, a unes vivendes que estan en el terme de Peníscola i en el terme de Benicarló, que és un carrer, que quan hi ha temporal marítim se bloqueja esta sortida d'aigua i les solucions són molt difícils, i sempre en el pla d'inundació de Benicarló, en les actuacions de la policia local sempre que es preuen temporals marítims i temporals de pluges, és el primer lloc on posem tot el nostre interés, no?
, més que res perquè hi han afectats que són vivendes de particulars.

I, per últim, sí que penso que les confederacions no faciliten gens la labor dels tràmits dels ajuntaments.
Crec que Benicarló deuria de reivindicar un pont sobre la desembocadura de la rambla d'Alcalà i un altre sobre la desembocadura de la rambla de Cervera.
A la rambla d'Alcalà sí que es va fer una actuació en l'any 2006, que és un pont en el que és l'avinguda Papa Luna, que és la carretera que va de Benicarló a Peníscola, però ara necessitaríem un altre camí que és l'antiga carretera de Peníscola, que és un pas que es queda tallat quan hi ha inundacions.
I un altre, a la zona nord damunt de la rambla de Cervera.

Ara està previst també una passarel·la seguint estes vies litorals entre Benicarló i Vinaròs que se…, la rambla de Cervera la construirà la Generalitat segons m'han confirmat fa pocs dies.
I tot el projecte d'esta via litoral anirà a càrrec dels fons europeus, que tenim una estratègia EDUSI com a àrea urbana Benicarló-Vinaròs.
 

Respecte a la pregunta del senyor Paco Gil, que si hi ha pendent alguna actuació, crec que ja ho he contestat.
I si la infraestructura del port té incidències sobre la costa sud, doncs no sé (inintel·ligible) … i no hem sentit mai res al respecte.
Jo crec que el port de Benicarló fa molt anys que està fet i jo crec que inclús protegix el que és la nostra costa sud, que no es veu tan afectada per la regressió com la costa nord, que sí que està molt més afectada.

Sobre el que m'havia preguntat la senyora Díaz d'una obra paralitzada en la nacional 340, això, senyora Díaz és un problema de l'Ajuntament de Benicarló, que, com sap, nosaltres l'antiga nacional 340…, una vegada se va construir la nova variant de la nacional 340, el tram de Benicarló va passar a ser propietat municipal, va vindre el senyor (inintel·ligible) … en el seu dia, per a firmar la cessió d'estos set quilometres de carretera nacional 340 i l'Ajuntament de Benicarló va licitar unes obres en el tram més urbà per a construir unes rotondes, bàsicament perquè esta carretera s'ha de convertir en un bulevard, no?
És el que passa quan les carreteres, doncs, poc a poc van estant més prop del nucli urbà i el que vam licitar va ser una obra per a convertir-la en un bulevard, sobretot per a millorar de la seguretat de totes les persones que diàriament creuen esta carretera.

En este sentit, he de dir que va hi haver un incompliment de l'empresa, no tinc cap problema de dir quina empresa era; era l'empresa Binaria, va hi haver un incompliment i, bé, doncs, estem resolent el contracte que, com vostés saben, no és senzill i esperem que la nova adjudicatària, perquè no hem (inintel·ligible) … la licitació, puga començar les obres el més aviat possible per a acabar estes obres amb un valor, aproximadament, d'uns 900.
000 euros, doncs es feren en este tram de carretera que és de titularitat municipal i que ja la vam licitar en l'any 2017 o 2018, no sé, ja fa temps.

No sé per què hauria de comparéixer l'alcalde de Peníscola i soc jo la que compareix, la veritat que no ho sé, però jo sempre soc partidària que els municipis que estan afectats de tot això, doncs, puguen comparéixer però no és una decisió meua.

Crec que he contestat a tots.
No sé si algú tenia alguna cosa més que preguntar-me.

La senyora presidenta:

Gracias, señora Miralles, por haber comparecido hoy ante en esta comisión.

Con esta última comparecencia de la alcaldesa de Benicarló, damos por finalizada la misma.

Se levanta la sesión.

(S'alça la reunió a les 13 hores i 43 minuts)