RTVV%646300.06.19%20macro.html





Comissió de Radiotelevisió Valenciana i de l'Espai Audiovisual realitzada el dia 19 de juny de 2018.
Comença la reunió a les 10 hores i 38 minuts.
Presideix el diputat senyor José Francisco Almería Serrano.
Reunió número 24.

El senyor president:

Donem obertura a la sessió de la Comissió de Radiotelevisió Valenciana i de l'Espai Audiovisual.
Pregue silenci, per favor.
I done la paraula al secretari perquè comprove el quòrum.

(El secretari passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

El senyor secretari:

Hay cuórum, presidente.

El senyor president:

Moltes gràcies.

Passem al punt número 1 de l'orde del dia, lectura i aprovació, si escau, de l'acta de la reunió anterior.

Si no tenen cap observació per fer a l'acta, s'aprova per assentiment.

Compareixença de la directora general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació de la Comunitat Valenciana, senyora Empar Marco i Estellés, per a explicar la seua gestió davant d'esta societat des de l'última compareixença el 15 de novembre de 2017, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular (RE número 96.
688) a la qual s'acumula la sol·licitada pel Grup Parlamentari Ciudadanos per a informar sobre el procés de posada en marxa de les emissions dels mitjans de comunicació públics valencians (RE número 100.
532)

El senyor president:

Donem pas ja al punt número 2 de l'orde del dia: compareixença de la directora general de la societat valenciana de mitjans de comunicació, Empar Marco, per a explicar la seua gestió davant aquesta societat des de l'última compareixença del 15 de novembre de 2017, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular i acumulada (veus) a la compareixença també de la.
.
.
-per favor, un poquet de silenci- acumulada també a la petició de compareixença d'Empar Marco pel Grup Parlamentari Ciutadans per a informar sobre el procés de posada en marxa de les emissions dels mitjans de comunicació públics valencians, ràdio i televisió.
(Remors)

Donem la benvinguda a la compareixent.
(Pausa)

Bon dia.
Donada l'expectació i el nombre de persones en la sala, per favor, pregue silenci.
Comença la compareixença la senyora Empar Marco per temps il·limitat, encara que li recomanaria que se cenyira sobre trenta minuts.

Moltes gràcies.

La senyora directora general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació de la Comunitat Valenciana:

Gràcies, president.

Senyores diputades, senyors diputats, comparec davant de vostés a petició del Grup Parlamentari Popular i el de Ciutadans per a informar sobre la gestió i posada en marxa de les emissions d'À Punt.

En l'última compareixença davant de vostés vaig anunciar que el 25 d'abril començarien les emissions en proves de la televisió.
(Pausa)

Bon dia.
Quaranta-sis dies després, el passat 10 de juny, la televisió d'À Punt va començar les emissions regulars.
D'esta manera la totalitat de les finestres d'À Punt Mèdia (algú tus) estan en funcionament i ara sí que podem afirmar que hem posat en marxa una plataforma multimèdia capaç d'integrar el web, la ràdio, la televisió i les xarxes socials, i que hem complit amb la comanda de servei públic que vostés ens van fer a través de la Llei de creació de la corporació valenciana de mitjans.

Els quaranta-sis dies en proves, en l'emissió de televisió, van servir per a comprovar que la implementació tècnica garantia l'emissió de continguts.
Això no vol dir que els sistemes estiguen estabilitzats.
No ho estan.
El sistema d'edició, l'arxiu, l'estudi tres, el grafisme, la continuïtat, tot ha de funcionar millor.
Encara ens queda camí per aspirar a la perfecció, impossible d'aconseguir, (rient) com saben, però sempre treballarem amb eixe objectiu.

L'estabilitat dels sistemes s'aconseguix després de mesos i mesos de rodatge, tot i que vam considerar que estàvem preparats per a emetre.
L'inici de les emissions de la televisió ha sigut satisfactori.
La interrelació amb l'audiència a través de les xarxes socials i els missatges més directes ens indiquen que s'han cobert les expectatives creades amb escreix.
L'etiqueta escollida per a l'inici de les emissions, #comencemÀPunt, va ser trending topic a Espanya amb més de huit milions d'impactes.
I en els darrers trenta dies, el compte de Twitter d'À Punt Mèdia ha crescut en més de 13.
000 usuaris, ara hi ha més de 35.
000 seguidors.
El compte ha generat quasi quatre milions d'impactes de manera directa.

Tot açò demostra, senyories, que vostés no es van equivocar quan ajuntaren esforços per redactar la Llei de creació de la corporació valenciana de mitjans i van fer possible l'existència d'un espai públic de comunicació valencià.

Com vostés hauran comprovat, la primera graella de continguts és tota una declaració d'intencions.
Hi ha uns informatius que ens estan permetent conéixer la nostra actualitat, vertebrant i donant veu a la societat valenciana.
Uns informatius que atenen permanentment des de la redacció única els tres mitjans: ràdio, televisió i web.
En estos primers dies d'emissió de la televisió, en l'última setmana, s'han produït notícies importants i la nostra redacció ha sabut reaccionar amb professionalitat i amb nivell, un nivell homologable a altres televisions públiques del nostre entorn.
També en la ràdio, l'informatiu del matí s'ha consolidat també, com també s'ha consolidat els butlletins.

Al llarg de la graella, podran vore, juntament amb els nostres informatius diaris, documentals, entrevistes i debats que estem apostant per la participació dels agents socials, dels seus experts i expertes i que estem tenint molta cura a transmetre una imatge igualitària, plural i no estereotipada de dones i hòmens de la nostra societat.

Procurem tindre una especial atenció per les anomenades minories socials i això ho fem extensiu a les informacions generals i a les esportives: parlem dels esports majoritaris, però mostrem els esports femenins, els tradicionals autòctons i els esports adaptats.
Els programes de televisió i ràdio estan concebuts en clau de proximitat, vinculats a la ciutadania: busquem entretindre i ensenyar.
No sempre és fàcil, però busquem eixe equilibri.

Hi ha una gran oferta de programes culturals que ens estan permetent remarcar molts dels noms de la Comunitat Valenciana, tant del present, com del passat.
Donem veu i posem cara a moltes persones que des d'un anonimat, buscat o no, contribuïxen perquè siga millor la societat valenciana, persones que reforcen la marca de la Comunitat Valenciana allà on vagen.
Hi ha oferta infantil, amb continguts coherents amb la carta de valors que, en el seu dia, va aprovar el consell rector.
Hi ha programes d'entreteniment que estan servint per a dinamitzar els col·lectius d'actrius i actors que conformen el nostre star system, actors i actrius que són reconeguts pel seu treball en l'àmbit nacional, com ho demostren les nombroses nominacions i premis als Premis Max de Teatre que han aconseguit.

Tenim moltes hores de directe al dia, als magazins, a la ràdio, perquè som una televisió que aposta pel servei públic arrelat al qual està passant i allà on passa, amb moltes connexions arreu del territori, sempre que siga possible.

En totes les meues anteriors compareixences, -crec que esta és la quarta- els he anat descrivint totes les accions que hem dut a terme per a posar en marxa els nous mitjans.
El camí, com saben, no ha sigut fàcil.
Res hauria sigut possible sense moltes persones que, des de l'administració autonòmica, ens han ajudat i des de l'administració de la corporació.
Tampoc no hauria sigut possible sense els treballadors i les treballadores que, a poc a poc, van conformant la plantilla d'À Punt.

Senyories, a la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació, a data 1 de juliol, s'hauran incorporat exactament 357 persones, de les quals 289 són extreballadors de l'anterior Radiotelevisió Valenciana i 68 són personal que no havien tingut una relació amb esta empresa o, simplement, havien sigut becaris.
Per tant, senyories, un 81% de la plantilla d'À Punt Mèdia prové de l'antiga RTVV i un 19%, no.
(Pausa) I els dic les dades perquè en algun moment han manifestat interés i hi ha hagut un cert debat sobre la composició de la plantilla.
Un interés que sempre venia de fora, perquè en la direcció, el que volíem és que en À Punt treballaren persones preparades i motivades per a posar en marxa una empresa global de comunicació, sense mirar d'on venien.

Les categories a les quals s'han incorporat els nous treballadors i treballadores, diguem-ho així, nous, són bàsicament redactors ENG, CEO managers, experts en xarxes i web, algun meteoròleg i algun productor o algun guionista.
Lògicament, on més personal hi ha de nou, diguem, és en les categories que no existien en la RTVV, en l'antiga Canal 9.
Simplement, és una dada, senyories.
Tothom està treballant amb il·lusió i ganes, aprenent els sistemes i els fluxos, aprenent també el model implantat, ajudant a corregir errors i convivint amb la tecnologia digital.

En algunes categories laborals, s'ha hagut d'anar a un quart requeriment de documentació perquè no es cobrien les places que necessitem.
Això ens ha passat, sobretot, amb periodistes redactors d'Alacant i Castelló.
També amb ajudants de producció, amb analistes programadors, amb càmeres, amb assessors lingüístics, lingüistes i amb grafistes i, fins i tot, s'han esgotat les llistes de les borses de treball i s'ha d'anar a una nova convocatòria (tus) en categories com ara experts en tractament de dades i amb redactors ENG d'Alacant, Castelló i Madrid.
Ací tinc un quadre que després, si volen, els el puc donar sobre les dades que els estic donant, d'acord?

Així i tot, s'han obert les delegacions d'Alacant i Castelló, on encara estem en fase de millora de connectivitat i d'obres, com és el cas de Castelló.
A pesar d'aquestes dificultats, les delegacions funcionen i ja subministren informació tant per a la ràdio, com per a la web, com per a la televisió.
A més, les persones expertes o periodistes que participen en les tertúlies de la ràdio ho fan també de manera normalitzada des de les delegacions.

Tenim el web treballant amb un rendiment altíssim i estem en ple desplegament transmèdia i adaptant les finestres d'À Punt a les noves pautes de consums audiovisuals de la ciutadania.
Els continguts emesos, tant a la televisió com a la ràdio, estan disponibles per al consum a la carta, després de la seua admissió, sempre que tinguen els drets d'emissió per a internet.
Això farà que, a mesura que passen les setmanes, la nostra plataforma siga un gran magatzem de continguts perfectament organitzats i a disposició de qui vullga consultar-los, quan vullga i on vullga.

Però el web no és només un lloc on endreçar-se el que s'ha emés.
També afegim continguts addicionals, com és el cas, per exemple, del documental que es va elaborar amb motiu de l'inici de les emissions de la televisió, un documental anomenat Tot À Punt, que es pot vore a la web i on també hem posat un reportatge amb entrevistes senceres, com la conversa que vam mantindre amb alguns de vostés, els portaveus dels grups ací representats, al plató de les instal·lacions de Burjassot.
A més, hem posat en marxa experiències com els vídeos de 360 graus de les actuacions incloses al programa L'Estudi, o unitats didàctiques d'alguns dels programes de literatura.
El desplegament transmèdia ha de ser major, ha de més gran i anirem encaixant-lo a poc a poc.

Com vostés poden comprovar, els programes Una habitació pròpia, Animalades, Samaruc Digital i Plaerdemavida tenen un desplegament conjunt de xarxes socials per a les seues versions (tus), perdó, de ràdio i televisió.
És a dir, les xarxes d'À Punt Mèdia tracten els continguts sense segmentar per finestres i en espais unificats.
De moment això, però podem estar segurs que treballem perquè el futur siga més i siga tan habitual el tema transmèdia que ja no s'haja d'explicar en una compareixença parlamentària, perquè serà el normal i vostés ho podran comprovar.

Senyories, ens hem trobat amb més dificultats de les que pensàvem per a implantar les aplicacions mòbils per a telèfons intel·ligents i tauletes, tan generalistes com les destinades al públic infantil, però finalment tenim ja l'aplicació generalista i la presentarem esta setmana, estan els últims ajustos, i d'ací a poc temps la destinada a La colla, el nostre espai per al públic infantil.
Els he de dir que els problemes que hem tingut amb les app tenen a vore amb el proveïdor que ens està servint estes app i que està penalitzat, perquè no està servint en condicions el treball que té encomanat en la web i en les app.

La redacció, com els he dit, funciona ja a ple rendiment i tota la plantilla, segons va incorporant-se, rep formació per a entendre i treballar en el nou sistema d'edició.
Hem fet reparacions estructurals a l'edifici de Burjassot, hem arreglat les goteres i hem posat a punt les instal·lacions i, realment, es nota molt que hem llavat la cara a este edifici.
Han acabat les obres de la nova ràdio i en este moment s'estan equipant els estudis i els controls.

Quan açò acabe, en uns quinze o vint dies, hi haurà un període de formació i familiarització amb els nous equipaments per als operadors de so i els periodistes i, finalment, podrem dir que tenim una ràdio preparada per a emetre una programació sencera per a entrar dins del flux natural de la redacció i del transmèdia, que els comentava fa un moment.

Ja saben que tenim la ràdio amb una primera graella consolidada amb programes de literatura, música, medi ambient, concursos, continguts infantils, un magazín que des del primer dia ha estat el nostre buc insígnia i que està plenament consolidat.
I, com saben, tenim també un informatiu matinal de tres hores que inclou una tertúlia amb un ventall molt ampli de periodistes que analitzen l'actualitat.
Tot això sabem que no és suficient, però no podrem créixer fins que no estiguen les noves instal·lacions amb els seus quatre estudis.
En televisió, À Punt està emetent en alta definició i també ho fa ja a través algunes plataformes com la de Vodafone, ONO i, molt prompte es podrà vore l'emissió a través de Movistar.

Senyories, no estem gaire satisfets amb el servei que donem a les persones amb discapacitats visuals i auditives.
Les associacions i entitats que representen els interessos de les persones sordes i cegues ens han transmés la necessitat que tenen d'accedir a una informació plural i de qualitat en valencià.
Ens agradaria poder atendre totes les necessitats des del primer dia, perquè volem uns mitjans inclusius, però necessitem un temps i els representants de les entitats i associacions s'han mostrat comprensius i valoren l'esforç que s'està fent amb la posada en marxa d'À Punt.
El nostre compromís és continuar estudiant perquè el plec de condicions tècniques del servei de subtitulació i audiodescripció incorpore els sistemes més avançats tecnològicament i, en el menor temps possible, puguem cobrir les necessitats d'un col·lectiu gran i important.

Què estem oferint ara a este col·lectiu?
En audiodescripció, i a partir de la setmana que ve, la pel·lícula d'animació infantil dels dissabtes al matí, que també estarà subtitulada perquè puguen seguir-la els xiquets i xiquetes amb discapacitat auditiva.
També en subtitulació, les pel·lícules de sobretaula de dissabte i diumenge, el programa Cuiners i cuineres, de cinquanta minuts, de diumenge a la nit, i també en la seua reemissió.
També estarà subtitulat, està subtitulat, el programa Magnífics de dissabte a la nit, com també en la seua reemissió.
I en llenguatge de signes (tus), estem estudiant la reemissió d'informatius i dels programes informatius no diaris, el .
Docs, en llenguatge de signes, en la plataforma web.
És possible que, en unes setmanes, això ja siga possible.

Totes les finestres tenen desajustos en els seus inicis, però treballem perquè cada vegada en siguen menys, per superar tots els entrebancs i totes les dificultats.
Darrere de tot açò, hi ha un treball de nombrosos professionals i també de la indústria audiovisual valenciana.
I sobre esta indústria els he de dir que À Punt està fent que reviscole el sector audiovisual valencià.
Això és un fet.
Hi ha una huitantena d'empreses treballant en diversos gèneres, produint continguts, en coproduccions o drets d'antena o en fase de preproducció, i tant per a la televisió com per a la ràdio, documentals, animació, entreteniment.
.
.
Han començat ja alguns rodatges de ficció de minisèries i de websèries.
Quasi dos mil persones treballant en diferents oficis, des de guionistes a muntadors, passant per actors, càmeres, operadors de so, periodistes, etcètera.
Tenim trenta-quatre programes en marxa per a la televisió i alguns més que ho seran per a la ràdio, i estem en fase d'anàlisi de llargmetratges de ficció, llargs d'animació, documentals, sèries infantils, etcètera.

I, des del punt de vista laboral, som escrupolosos a l'hora d'aplicar la llei de creació.
Estem demanant a les empreses que presten serveis a À punt que els seus treballadors i treballadores tinguen unes condicions laborals similars (so d'un telèfon mòbil) a les del personal intern.
Un objectiu clau era ressuscitar el sector audiovisual i ja ho estem fent.
El sector comença a tindre múscul i À Punt ha de continuar sent motor d'esta indústria tan important i en creixement en l'economia digital.
N'és un motiu de molta satisfacció, supose que per a vostés també.

A més, senyories, treballem perquè els mitjans públics tinguen bona reputació, complisquen amb l'obligació de ser un servei públic, siguen plurals i aconseguisquen bona audiència.
Els ciutadans han de vore À Punt Mèdia com el que és: el seu mitjà, la seua casa, perquè són ells els que paguen els mitjans públics i, això, els professionals que hi treballem, allí, ho tenim sempre molt present.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Marco.

Per a les intervencions (algú tus) dels grups parlamentaris, té la paraula en primer lloc el representant del Grup Popular, que és un dels grups sol·licitants.
Per huit minuts, senyor Bellver.

El senyor Bellver Casaña:

Moltes gràcies i benvinguda de nou, senyora Marco.

La senyora directora general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació de la Comunitat Valenciana:

Gràcies.

El senyor Bellver Casaña:

Vaig a mamprendre la meua intervenció i ho vaig a fer pel final.
Vosté deia que un dels esforços que diuen fer és el d'aconseguir donar-li una bona reputació als mitjans públics i, en este cas, als quals vosté està dirigint.
És interessant sentir-ho, el que estaria bé també és que ho intentara aplicar, no vaja vosté a convertir-se en un senyor Amadeu Fabregat més, que va ser condemnat en l'única sentència en contra de Radiotelevisió Valenciana per manipulació de la informació.

I per què li dic açò, senyora Marco?
Jo m'imagine que vosté coneix l'escrit de rectificació que el Grup Parlamentari Popular li ha enviat a vosté directament, va ser entregat divendres i en este demanem doncs que en el primer dels noticiaris que es va donar, en el primer noticiari de l'era À Punt, doncs es diuen dos notícies que no són certes.
Per una banda, es diu en eixe noticiari que el Grupo Parlamentario Popular era el único grupo político en las Cortes Valencianas que había votado en contra de la nueva ley de Radiotelevisión Valenciana, cosa que és absolutament falsa, i per una altra banda, també es diu que el Grup Parlamentari Popular és l'únic grup polític que en estes Corts Valencianes ha votat en contra de la liberalització de l'AP-7.
Junt amb l'escrit de rectificació que li vàrem enviar, doncs acompanyem tant els diaris de sessions de les Corts Valencianes, a on queda clar que estes qüestions no són així.
Eixa rectificació, vosté sap que tenien tres dies per a.
.
.
(Veus) L'han fet?
Bé, doncs eixa rectificació no s'ha fet, no s'ha llegit.
.
.
Bé, doncs diga'm vosté quin dia i a quina hora es va llegir l'escrit de rectificació del Grup Parlamentari Popular.
A nosaltres no ens costa.
Si no ho hem vist, (veus) si no ho hem vist, bé, doncs acudirem a l'única via que ens quedaria, que seria la via judicial.

Però, per descomptat, parla molt malament d'eixa imparcialitat, d'eixa pluralitat que en el primer telediari, en el primer noticiari que es fa per part d'À Punt, dos notícies falses sobre el Partit Popular i el Grup Parlamentari Popular, parla molt malament d'eixa independència de la qual vostés volen fer gala.
No em sorprén, amb la quantitat de nomenaments partidistes que vosté ha fet, però, bé.

Li vaig a demanar un favor, senyora Marco, perquè estic convençut, vull estar convençut que vosté no s'ha fixat ni s'ha adonat ni ningú li ha dit res.
En el documental famós, en eixa entrevista, en eixe debat que hi hagué entre els grups parlamentaris, hi havia quatre blocs.
En eixos quatre blocs, doncs en el primer bloc parlem els representants dels cinc grups parlamentaris; en el segon bloc, parlem els cinc representants dels grups parlamentaris; exactament el mateix passa en el tercer bloc, però curiosament, en el quart bloc, ni parla el representant de Ciudadanos, ni parla el representant del Grup Parlamentari Popular.
Amb independència que li demane per favor que vosté personalment es fixe en esta qüestió, li pregunte: quin criteri de professionalitat s'aplica per a decidir que en un dels blocs, sense que açò s'haguera parlat entre nosaltres, ningú ens havia dit que només anàvem a aparéixer en uns blocs i no en els altres, quin criteri de professionalitat s'utilitza perquè, en el bloc de conclusions, les paraules del Grup Parlamentari Ciudadanos, i pel que m'afecta a mi, les paraules del Grup Parlamentari Popular, desapareguen d'eixe documental?

Però hi ha altres qüestions, senyora Marco, que tinc interés a preguntar-li.
À punt, per llei, té l'obligació de vigilar el salari que tenen els treballadors que treballen per a les productores i m'agradaria que em contara, senyora Marco, com ho van a fer o com ho estan fent.
És a dir, com controlen vostés el que cobren els treballadors de les productores.
I una cosa que encara m'interessa més i tinc curiositat perquè entenc que no és fàcil: com controlen vostés quins treballadors estan treballant per a les productores, doncs amb una relació directa, o quins ho estan fent com a autònoms?
És a dir, com controlen vostés el grapat de professionals autònoms que estan treballant per a eixes productores?
Quin és el salari que estan percebent?
Quants diners estan cobrant per la seua faena?
Tenen vostés un llistat de treballadors per a les productores que estan fent programes per a la radiotelevisió, per a la plataforma?
És molt important esta pregunta per a nosaltres.

També m'agradaria preguntar-li, hi ha algun projecte d'unificar o compartir programació infantil d'À Punt amb altres televisions?
(Algú tus) Bé, no, amb altres televisions no, amb TV3 i amb IB3.
Hi ha algun projecte de programació conjunta, amb independència d'este que li estic comentant?

Vostés han decidit, senyora Marco, -esta és una altra qüestió-, vostés han decidit no mesurar l'audiència.
M'agradaria saber quina és la previsió que té vosté per a fer les mesures d'audiència, per a saber, doncs, quins programes agraden als valencians i quins programes, doncs, no agraden tant, perquè espere que eixa mesura no siga exclusivament la seua percepció o la del seu equip.

I, ja per últim, senyora Marco, ha dit vosté al principi de la seua intervenció, ha donat dades interessants, molt interessants, com que el 81% de la plantilla actual d'À Punt són extreballadors, però també ha donat vosté una dada que matisa eixe percentatge; és a dir, que el 19% restant són llocs de treball que no existien en l'antiga Canal 9 i, per tant no han pogut cobrir-los antics treballadors i ho han hagut a cobrir amb gent que no tenia eixa capacitació.
No ho ha dit vosté així, però bé, eixe és el resultat final.

Jo li pregunte, quants d'eixos treballadors, quants d'eixos redactors, quants d'eixos tècnics estaven acreditats l'altre dia per a donar-li visibilitat a l'arribada de l'Aquarius al Port de València?

Una altra pregunta que li vull fer és: ja s'han adjudicat els contractes de les unitats mòbils?
Amb tots els diners públics que s'han invertit en esta radiotelevisió i amb tot eixe personal, no han sigut capaços de donar en directe l'arribada, com li deia, de l'Aquarius al Port de València, i jo li pregunte: com explica vosté que el nou espai comunicatiu dels valencians no haja sigut capaç de donar en directe l'arribada d'este vaixell, que ha sigut notícia en una repercussió mundial?
Vosté deia: Â«És que no.
.
.
Â».
Crec que he llegit en algun mitjà de comunicació.
.
.

El senyor president:

Vaja finalitzant.

El senyor Bellver Casaña:

.
.
.
-acabe de seguida-, crec que he llegit algun mitjà de comunicació que vosté deia que no tenia, que no teníem la capacitat tècnica per a poder prestar este servici.

Bé, doncs continuaré en la meua segona intervenció, senyora Marco.

Gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Bellver.

És el torn ara del Grup Parlamentari Ciutadans, també sol·licitant de la compareixença per huit minuts.

El senyor Subiela Chico:

Sí, gracias, presidente.

Buenos días, señora Marco.

Bueno, en Burjasot, la señal de televisión se recibe bastante mal.
Es más, desde mi casa, anoche no pude ver a À Punt.
Lo digo porque como hay un email al que hay que enviárselo, se lo paso a usted y que se lo pase ya a quien sea.
(Rient) Pero en Burjasot, precisamente… (Veus) Pues yo en mi casa ayer… (Veus)

Bueno, señora Marco, mire, aparte de los principios generales de la ley y aparte del mandato marco, hace poco aprobamos una modificación del artículo 28 de la ley que decía que la corporación y sus sociedades propiciarán la celebración de convenios específicos de colaboración con los prestadores de los servicios de radiotelevisión locales de la Comunidad Valenciana.
Sabe que hemos insistido mucho en este tema, porque creemos que esa red de colaboración con las TDT y radios locales creemos que vertebran el territorio, creemos que generan empleo donde están estas televisiones y radios y creemos sobre todo que hace sostenible a À Punt, más que nada porque usted se ha quejado muchas veces de que falta presupuesto; por lo tanto, entendemos que es especialmente importante, y además obligatorio, porque así lo marcan los mandatos, tanto de la ley como del mandato marco, crear estos convenios.
Por eso le quiero preguntar cómo va ese plan de colaboración y su obligado programa presupuestario, que tiene que asignarse a ese plan de colaboración.

Luego, quiero preguntarle, porque aquí, cuando se intentó correr mucho, se intenta correr mucho con la reapertura de la radio, cuando digo aquí, digo en esta institución, y para tener…, mientras se preparaba la reapertura, pues hubo una selección, se quería tener ya preparado programas y para aquello se creó el Alto Consejo Consultivo, que hizo una selección de programas que tenían que emitirse y luego los tenía que asumir À Punt.
Pero a la hora de asumirlos À Punt parece que está habiendo algunos problemas.
Lo que nos está llegando es que, sobre todo en el tema de animación, se está exigiendo a esas producciones elegidas por el Alto Consejo Consultivo un porcentaje de beneficios, por parte de la tele, superior al esfuerzo que realizan como coproductores.
Incluso en las series que están acabadas, se está exigiendo el 100%, cuando el precio que están ofreciendo se quejan los productores que no cubre ni el precio para el doblaje.
(Algú tus)

Entonces, quería preguntarle por esa situación y que me diga si, realmente, me parecería muy feo que se estuviera abusando de esa situación de desesperación que tenía sector audiovisual valenciano, no creo que fuera la imagen que deberían dar los medios de comunicación públicos valencianos o realmente lo que se está haciendo es forzar la situación para evadir esa obligación de asumir esa programación que había elegido el Alto Consejo Consultivo y que sabemos, porque han hecho público, que no ha gustado a usted en su equipo, que no era una programación que parecía que no les acabar de convencer y que querían evitar o evadir esa obligatoriedad de contratarla.

Yo quisiera también preguntarle por lo que le ha comentado el señor Bellver, por el tema del Aquarius.
No sé si ha habido un error en los plazos de apertura de la televisión, pero me gustaría que me explicara por qué, qué motivos, qué explicaciones nos da usted para que no se viera en directo: si es que realmente no querían, no tenían, como han publicado, los medios técnicos y humanos, no lo sé, pero nos sorprende, a mí por lo menos me sorprende, me gustaría que nos explicara por qué.
Fue una decisión que se tomó desde la dirección.
No sé, para no aumentar a lo mejor o no crear un espectáculo donde seguramente no debería crearse.
Me gustaría que nos contara por qué, en la que era la noticia de la semana y seguramente sea la noticia del mes, À Punt no estaba en directo.

También quiero preguntarle, y luego, porque creo que me lo confirme usted, porque me sorprende, lo de que no se están haciendo las mediciones de audiencia, que se están haciendo unas encuestas encargadas por À Punt.
Antes de decir algo, me gustaría que usted confirmara esa noticia, porque ha salido publicada, pero quisiera escucharlo de su voz.

Y luego solamente ya le voy a preguntar, porque en el contrato programa hay especificados unos gastos en los platós uno y dos, y además bastante elevados, para este año.
Bueno, en total son casi cuatro millones de euros en cada plató.
Me gustaría que me concretara exactamente esos platós, que, si no me equivoco el uno y el dos son los grandes, con qué motivo y para qué objetivo se está haciendo una inversión de tal envergadura en esos platós.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Subiela.

És el torn ara del senyor Montiel per quatre minuts.

El senyor Montiel Márquez:

Moltes gràcies.

Bon dia, benvinguda per quarta vegada a comparéixer.

Jo vaig a insistir sols un minut (tus) en el que crec que és una errada, probablement de planificació.
En una setmana d'antelació se sabia de l'arribada de l'Aquarius; cent quaranta mitjans de comunicació acreditats, set-cents periodistes sobre el terreny, televisions de mig món, menys À Punt, i jo crec que això no es pot substituir amb la cobertura mitjançant les xarxes socials, no pot substituir-se sense cap explicació i m'agradaria conéixer la seua.

Després, respecte de la posada en funcionament dels primers programes, volia traslladar-li el que vosté ja coneix, perquè la Xarxa de Periodistes Feministes ha criticat el que ha sigut el plantejament en una de les primeres emissions del programa Famílies, en el qual s'ha plantejat la qüestió dels ventres de lloguer d'una manera inapropiada, sense rigor, sense contrastar i sense buscar la pluralitat de criteris: s'ha presentat una fórmula idíl·lica d'un comportament que en este país encara és il·legal, que és el fet de contractar o acordar la gestació subrogada.

Volia també preguntar-li a vosté per una qüestió que no sé si ja s'ha produït, i m'agradaria conéixer si s'ha constituït ja el consell d'informatius en la radiotelevisió pública, perquè pense que seria una bona notícia.

Volia traslladar-li també el que ha sigut un qüestionament d'algunes decisions sobre la compra de sèries d'animació en les quals el sector valencià, que és un sector potent de l'animació, diu que pensa que no s'està a l'altura de la capacitat que té el sector de subministrar eixe tipus de productes i que ja està fent, com demostra que ja està fent-ho en altres comunitats i, fins i tot, per a empreses estrangeres.
M'agradaria saber també i que vosté ens diguera.

M'ha cridat l'atenció.
.
.
Vosté el 15 de novembre del 2017 va parlar que hi havia quasi mil persones en el sector audiovisual treballant gràcies al motor econòmic que suposava per a la indústria À Punt.
Hui n'ha parlat de quasi dos mil, el president l'altre dia en el ple parlava d'entre tres mil i quatre mil.
A mi m'agradaria saber si hi ha algun tipus de mesurament, si han pensat vostés en alguns tipus de mesurament d'impactes en l'economia i en l'ocupació del que suposa À Punt.
Ja sé que és molt difícil, perquè la indústria cultural és molt més que la indústria audiovisual, però alguna estimació (so d'un telèfon mòbil) sí que m'agradaria tindre per a parlar amb cert rigor.

I després, en relació amb el compliment de les condicions laborals justes per al personal que treballa per a producció aliena o per a serveis per a À Punt, sí que m'agradaria suggerir-li, perquè això està previst en la llei com a mandat i en el mandat marc, sí que m'agrada suggerir-li que hi haguera un cert control.
En altres administracions, el que feien és obligar l'empresa a entregar còpia del TC1 i TC2; o siga, que és tan fàcil com açò, per a conéixer el nivell d'ocupació i conéixer el nivell de retribució, si és comparable al dels llocs similars en la mateixa empresa.

I després continuaré fent preguntes.

Gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Montiel.

És el torn del Grup Parlamentari Compromís, per quatre minuts, senyor Ferri.

El senyor Ferri Fayos:

Sí, moltes gràcies, president.

Senyora Marco, en primer lloc agrair-li les explicacions que ens ha fet i tota la seua exposició.
La veritat és que ha sigut molt completa i ha respost algunes de les preguntes que pensava fer-li més endavant i també, abans que res, i ja que no ho han fet els meus companys, doncs donar-li l'enhorabona pels primers dies d'emissió de la nova tele (veus), que se suma ja a l'emissió que s'estava fent a la ràdio des de fa algun temps.

Crec que podem coincidir que la programació que hem vist estos dies té molt bona qualitat i això és tant mèrit de la televisió com dels grans professionals que hi ha darrere del nostre sector audiovisual, (remors) i que ha complit perfectament amb el servei públic que té encomanat com a mitjà i (algú tus) el que marca la llei.
El tractament informatiu respon a l'equilibri i a la pluralitat i això és positiu i és innovador, i repetisc, innovador, perquè això no solia passar amb l'antiga RTTV.
La divulgació cultural va lligada a l'entreteniment, com tantes altres vegades hem assenyalat en esta comissió, i això també és positiu, perquè que la cultura vaja lligada a l'entreteniment fa que la gent estiga consumint cultura i entreteniment al mateix temps, així que per endavant vaja la nostra enhorabona.

Des de Compromís, això sí, i això ja ho hem dit moltes vegades, creiem que l'obligació dels grups parlamentaris amb la nova televisió és senzillament controlar (remors) que la programació de la nova televisió s'ajusta al que marca la llei.
La resta, (remors) la resta de coses té més a vore amb no fer el que es feia abans des del poder.
El que hem d'aconseguir és dotar els nostres mitjans públics d'un millor entorn i de les millors garanties per a desenvolupar el seu treball i la seua independència sense ingerències.

L'altre dia ho comentava en el ple i és que, durant massa anys, els polítics valencians no van confiar en el potencial dels nostres professionals i el nostre sector audiovisual, i ara això ha canviat, perquè quan confiem en eixe potencial, veiem bons resultats, com els primers dies d'emissió d'À Punt.

En eixa línia, ja que tenim aprovada la llei, una llei sense cap vot en contra, que a més ja hem retocat i millorat en alguns punts amb la llei de l'audiovisual, des de Compromís hem plantejat que seria bo blindar esta llei en l'Estatut d'autonomia, que garantix la independència dels mitjans públics.
Els mitjans públics són una part fonamental de la nostra democràcia i no creiem que siga bo que una majoria, en un determinat moment, puga decidir de forma unilateral tancar els mitjans públics, com ja va passar en la nostra terra, o que decidisca de forma unilateral i sense comptar amb la resta de grups, acabar amb la independència, com va passar amb la modificació de la llei de Radiotelevisió Espanyola amb eixes nefastes conseqüències que estem veient estos dies.

Ens agradaria saber la seua opinió sobre la proposta, no tant dels del punt de vista polític, sinó des del punt de vista de poder desenvolupar la feina en el marc, en un marc d'estabilitat i de garanties.

Per altra banda, i aprofitant el començament de les emissions i que ha tingut un gran ressò en les xarxes socials, he comentat per les meues xarxes socials que hui tenia vosté ací la compareixença, que podien (remors) fer-me arribar suggeriments, preguntes que podia traslladar-li de part de la ciutadania i de l'audiència dels nostres mitjans.
La gran majoria em traslladen la seua enhorabona pel començament de les emissions, però sempre, bé, doncs la gent fa suggeriments.
En alguns casos, m'han suggerit el tema que torne Bola de Drac, que tornen altres programacions que hi havia abans.
(Remors) Això no és.
.
.
(Rient).
Estic transferint-li simplement el que diu l'audiència.
(Remors) Està clar que estem en una nova televisió i que hi ha noves programacions.
(Remors) Hi ha molt de soroll en la sala, senyor president, i molesta una miqueta.
També pregunten per la.
.
.

El senyor president:

Una vegada més, pregue el necessari silenci per a garantir que es graven correctament les intervencions dels compareixents.

El senyor Ferri Fayos:

També pregunten per la programació en l'àmbit festiu valencià, quin és el plantejament que es vol fer des de la corporació en matèria de seguiment de les Falles, de les nostres festes tradicionals, les Fogueres de Sant Joan, les Festes de la Magdalena, etcètera.

També pregunten si té previst ampliar a altres universitats, com la Jaume I, el conveni que tenen ara mateixa amb la Universitat de València per a la realització de pràctiques i, després, tota una sèrie de preguntes que vosté ja m'ha resolt, o bé, ha respost com el tema de les emissions en altres mitjans, bé, plataformes com Movistar Plus, que vosté ja ho ha comentat.

El tema de l'aplicació, que sí que és una cosa molt demanada, el tema de la subtitulació i l'audiodescripció i finalment, també, una pregunta que sí que m'agradaria fer-li és.
.
.

El senyor president:

Vaja finalitzant, per favor.

El senyor Ferri Fayos:

.
.
.
la graella completa de la ràdio per a quan estarà?

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Ferri.

Per finalitzar el primer torn dels grups parlamentaris, i per quatre minuts, té la paraula la portaveu del Grup Socialista, senyora Caballero.

La senyora Caballero Hueso:

Gràcies, president.

Jo també voldria començar donant l'enhorabona a la directora de la corporació pel treball que s'està fent.
En quaranta-cinc dies, s'ha fet molt de treball: la comprovació i implementació.
Vosté ha començat dient que tot.
.
.
, que ha sigut un inici satisfactori, però que tot pot millorar, per descomptat, sempre, i a més jo crec que ací també hem de donar els cent dies o les cent hores, no ho sé, però hem de donar, doncs, el nostre suport perquè cada volta es treballe més i millor.

Però jo voldria destacar, bé, que malgrat que no es fa un seguiment d'audiència, jo crec que la implementació en les xarxes socials sí que hi ha un indicador que la gent sí que necessitava eixe mitjà públic nostre, perquè no és fàcil tindre, pujar tretze mil seguidors en Twitter, per exemple, pràcticament en quaranta-cinc dies.
Jo crec que és un bon senyal, senyora Marco.

Crec que el desplegament transmèdia és important, perquè estem en una altra fase, no és la televisió que hem conegut fins al moment, ni la televisió, ni la ràdio, anem un poquet més enllà i açò també implica molta més dificultat, molt més de treball i, per descomptat, molt més de reconeixement en eixe treball.
Jo sí que he seguit les emissions d'À Punt, però m'agrada, m'ha agradat molt que vosté destacara ací els programes culturals, la importància de la cura en igualtat, els esports majoritaris i minoritaris, sobretot l'esport femení, i el tema dels informatius, que no noticiaris, informatius en els quals es trasllada una realitat informativa al País Valencià, en què es busca la vertebració i, sobretot, sobretot, tenim mostres de la professionalitat de la gent que està treballant en el nostre mitjà públic.
Així com en tot cas, cadascú té una opinió i segurament allò que cada terra fa sa guerra, cadascú faria uns continguts diferents; per això, jo li pregunte en este moment, senyora Marco, quina és la diferència, qui és o quins són els que decidixen els continguts, sobretot, dels programes informatius.

Crec que hi ha una diferència prou gran respecte a altres èpoques i m'agradaria que vosté ací diguera qui és l'òrgan que decidix els continguts dels informatius.

Tinc un dubte de quins són els requisits que no complix el subministrador de l'app, que vosté ha parlat de problemes.
M'alegre, perquè això és un (algú tus) dels objectius que teníem també en esta televisió, que la indústria del sector audiovisual valenciana estiga reviscolant gràcies a la corporació i, bé, ací s'ha plantejat una pregunta de compartir programació conjunta, s'ha dit concretament amb TV3.
Jo espere que ací no caiguem, com es caigué l'altre dia en el ple, de parlar de la televisió, que À Punt és una sucursal, una sucursal de TV3 ací a la Comunitat Valenciana.
Espere que no, que el nivell no baixe ahí.

Mire, com li deia, tant en els continguts d'informatius com en tota la graella, cadascú tenim una opinió i hi ha opinions publicades a favor, més en contra, més amb puntualitzacions.
Jo vull destacar una publicació de hui, del diari Levante, signada per un periodista, per Voro Contreras, perquè els periodistes són, segurament, els més crítics amb el nostre treball i ell fa una relació, fa una anàlisi del que és À Punt, però diu: Â«À Punt tiene buenos programes, dignos de emitirse en una televisión pública.
De entre lo bueno, me hizo especial ilusión un programa equis.
.
.
Â» I acaba dient: Â«Yo no le pido más a la nueva televisión pública.
Â» Jo sí, senyora Marco, el Partit Socialista, el Grup Socialista sí que li demana més.
.
.

El senyor president:

Vaja finalitzant.

La senyora Caballero Hueso:

.
.
.
Li demana millorar i continuar creixent.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Caballero.

Ara, per contestar a les qüestions dels portaveus dels grups parlamentaris, té la paraula la senyora Empar Marco per temps il·limitat.

La senyora directora general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació de la Comunitat Valenciana:

Sí, espere que siga il·limitat, perquè les preguntes són moltíssimes.

En primer lloc, gràcies per les felicitacions per la programació i per À Punt, però també vull donar-li les gràcies al Grup Parlamentari Popular, perquè jo crec que, quan ens equivoquem, s'ha d'exercir el dret de rectificació, i nosaltres no tenim cap problema en rectificar quan ens equivoquem, eixes coses passen.

Però sí que li vull dir que vostés van demanar el dret de rectificació i nosaltres l'hem exercit.
El 16, és a dir, dissabte, en À Punt Notícies Migdia es va fer la rectificació i es va dir: Â«La Diputació de Castelló demanarà al govern central l'alliberament de l'AP-7 a partir del 31 de desembre de 2019, quan acaba la concessió.
Per això, la setmana que ve portarà al Ple una moció per a instar el govern central a prioritzar les infraestructures més importants.
El Partit Popular, ja en 2016, va votar a favor d'una proposició no de llei presentada en Les Corts, en què s'oposava a prorrogar la concessió a una empresa privada, proposta que va ser aprovada per unanimitat.
Â» Vull dir, que es va rectificar i, després, l'endemà, diumenge en À Punt Notícies Migdia també, estan els vídeos, es diu: Â«També hui es complix la primera setmana des que aquesta casa va començar a emetre.
Davant del naixement d'una nova televisió, el compte arrere que marcava el començament, es culmina així un procés iniciat l'any 2015 amb l'aprovació de la primera llei de l'actual Consell.
La recuperació del servei públic de radiotelevisió va culminar el seu procés legislatiu sense pronunciaments en contra, amb el vot a favor del PSPV, Compromís i Podem i l'abstenció de Ciutadans i el Partit Popular.
Â» Vull dir, que la rectificació que vostés demanaren està feta i, si vostés volen, se'ls pot donar el vídeo perquè ho vegen.
(Remors)

Bé, vostés també han parlat del documental.
A vore, el documental era una conversa informal entre vostés.
Tot el món va parlar i amb criteri professional es van elegir els inserts que anaven al documental, que eren amplis i eren representatius de tots vostés i després es va, en la web, com ja he dit, està penjada tota la conversa sencera.
Jo no voldria, (algú tus) no sé, no voldria fer tampoc ací cap retret, però vosté ha de saber, senyor Bellver, que com que vosté ja va dir en el diari Levante que estava molest per açò, doncs vosté va parlar 61 segons.
La persona que més va parlar, en va parlar 71.
Vosté és el segon.
Vull dir, que van parlar àmpliament tots i crec que vosté no, no tindria per què queixar-se d'una informació que es va donar a bastament i el final, del qual vosté parla, va ser una conversa entre tots vostés, que s'anaven xafant i, aleshores, potser un va parlar més que un altre, però no té més importància.
Crec que donar-li importància a això no és adequat.

Bé, després m'han preguntat pels treballadors de les productores, com ho controlem.
Crec que li ha contestat el senyor Montiel.
A veure, totes les productores, quan presenten els seus programes, presenten les seues planificacions, els seus plans, i amb tot el personal que treballa, siguen autònoms, que normalment no ho són, vull dir, autònoms, diguem que seria una part molt mínima, i el personal que són de plantilla del programa.
I es controla al mil·límetre tant el contingut de programa, com el personal, com el que cobra.
De fet, en algunes ocasions hem hagut de rectificar els sous i dir que es pujaren, perquè no estàvem d'acord, perquè sí que els fulls de control del TC1 i TC2 controlen, efectivament, què es paga i si això és així i, si no, no es paga el contingut.
Vull dir, que això ho anem a controlar al límit, perquè estem molt interessats a complir la llei i que els treballadors de les productores no estiguen en precari, ni siguen uns continguts de low cost, i això ho tenim claríssim tot l'equip de direcció i ho apliquem i els ho assegure.

Després, m'ha preguntat vosté dels projectes unificats de continguts amb TV3 i IB3.
(So d'un telèfon mòbil) Jo, senyor Bellver, si li interessa la resposta, vull dir, li estic contestant sobre la plataforma esta que diu.
Nosaltres no tenim cap plataforma.
(Remors) Ah, perdone.
No tenim cap plataforma ni amb TV3 ni amb IB3.
Nosaltres, amb FORTA, quan hi ha continguts que ens agraden, siguen de Castella-la Manxa, siguen de Madrid o siguen de TV3 o d'on siguen, de Catalunya, nosaltres fem les coproduccions que ens pareixen adequades, però no hi ha cap plataforma, ni cap, ni res amb IB3 ni amb TV3.
No sé vosté d'on ha tret eixa informació.

Respecte a l'audiència, que m'han preguntat vostés, a veure, la cadena du deu dies d'emissió, deu dies.
Decidir com i amb qui s'auditaran les audiències de la televisió, no sé si vostés ho saben, però depén del consell rector, que em consta que està treballant en esta qüestió i està mirant com fer-ho i està investigant i mirant les millors opcions, i li assegure que la direcció general no té cap problema que es posen en marxa qualsevol mecanisme d'audiències, qualsevol, el que siga més adequat, però també els dic que, ara per ara, és el moment de la qualitat, i que les audiències, doncs, ja vindran.
És el moment de la qualitat en els continguts, del rigor, del servei públic, que és el que ens permetrà diferenciar-nos i, en conseqüència, accedir a l'audiència a la qual tot el món aspirem, que és la màxima.
Vull dir, no és que no volem audiència, volem la màxima audiència, però tot té el seu moment i, com els dic, està en mans del consell rector mirar quina és la millor opció per a mesurar eixa audiència, perquè no sé si vostés saben que en FORTA també hi ha un debat sobre este tema, perquè no està clar, les audiències no està clar com ho fa l'empresa majoritària d'audiències, que és Kantar Media, estan molt qüestionats i s'estan mirant en FORTA com fer-ho.

I, per tant, bé, estem en eixe procés, estem començant i el consell rector s'està plantejant, que és la seua obligació, mirar quina és la millor opció.

Respecte a.
.
.
D'acord, com tots vostés m'han preguntat per la cobertura dels refugiats.
A veure, són diverses les respostes.
En primer lloc, i això respon alguna altra pregunta que m'han fet, l'equip de direcció d'informatius és qui, en funció de les seues disponibilitats tècniques i humanes, establix les cobertures que es poden fer amb garanties, vigilant en una situació com esta, que la dignitat i el tractament informatiu de les persones migrants siga el més adequat.
Tenint en compte estes circumstàncies i, en qualsevol cas, sempre tenint-ho en compte, jo sempre respectaré les decisions de l'equip que dirigix informatius, d'acord?
S'hi va muntar un dispositiu que va donar una ampla cobertura, tant en la ràdio, en la web, com en les xarxes socials, com en la televisió.
En cadascun dels mitjans, segons el seu llenguatge i el seu temps informatiu.
Un dispositiu que, sobretot, va ser respectuós amb els refugiats i rigorós amb les informacions.
Es va complir escrupolosament amb allò que es va demanar des de govern central, des del govern autonòmic i des de les organitzacions i entitats socials que ajudaven a l'acolliment dels refugiats.
No hem fet res que poguera molestar o atemptar contra la dignitat i la integritat de les persones nouvingudes.
Que podríem haver fet algun directe en el moment de l'arribada dels vaixells?
Sí, ho podríem haver fet, però no ho vam considerar imprescindible, tot i que reconec que n'és un fet un excepcional, desafortunadament, perquè l'acolliment de refugiats (Tus), i vostés estaran d'acord amb mi, podria ser un fet habitual.
(Remors) A més, l'esforç en una redacció que acaba de començar i que encara està incompleta s'ha de mesurar amb responsabilitat.
Senyories, som un servei públic i ho tenim molt clar i hem de complir amb el nostre deure i obligació d'informar amb rigor.

Divendres passat vam fer un debat al magazín de la vesprada sobre l'acollida de refugiats i el comportament de la Unió Europea i el context en què arriben les persones i per què fugen dels seus respectius països.
Ahir dilluns també es va fer un debat sobre esta qüestió en l'espai dels magazins.
Divendres es van emetre dos reportatges molt adients: un elaborat pels serveis informatius d'À Punt i arran l'obra de teatre Els nostres, i un documental, Filoxènia, fet a partir de la crisi dels refugiats a l'illa grega de Lesbos, que va començar l'any 2014.
El va elaborar una productora valenciana, va ser subvencionat per Culturarts en 2016 i ha sigut adquirit per À Punt.
Això divendres.
Dissabte ens vam fer ressò de l'arribada de refugiats en tots els informatius d'À Punt i de cadascuna de les finestres i en tots els butlletins horaris de la ràdio.
I diumenge vam estar informant des de les xarxes en directe i des de primera hora del matí en el web, en la ràdio, en tots els butlletins horaris i àmpliament en l'informatiu del migdia i de la nit, amb informació ben contextualitzada sobre la situació dels refugiats.

A vostés els pot semblar poca; a mi em sembla precisa, rigorosa i de qualitat.
És més, senyories, el drama dels refugiats té molts fronts, vostés ho saben perfectament.
Este cap de setmana han arribat més de mil persones en pasteres a Tarifa, a Almeria i a Motril.
Quatre persones mortes.
I també s'ha informat des d'À Punt, amb els vídeos i reportatges que contextualitzen este drama.
I disculpen si els dic que val més fer la informació que passar-se'n i caure en allò que seria completament contrari a un servei públic.
Som prudents.
Jo n'estic ben orgullosa de la cobertura que s'ha fet en À Punt sobre esta i altres notícies especials i importants que hi ha hagut en els últims dies.

Vostés m'han preguntat sobre quantes persones hi havia acreditades.
Hi havia acreditades 36 persones, perquè són totes les persones que hi ha al cap de setmana, i n'hi havia onze treballant en el port.
I això són les dades que els puc donar sobre este tema.

Després m'han preguntat vostés també si s'han acreditat els contractes de les unitats mòbils.
Sí, s'han adjudicat i estem resolent una impugnació que hi ha hagut (so d'un telèfon mòbil) d'una de les empreses que s'ha presentat.
Sí, s'està resolent.
Sí, s'han adjudicat.
Vull dir, les altres unitats mòbils, en les altres, perquè està per lots, i els altres lots sí que estan adjudicats.
El lot que no està adjudicat és l'únic, o siga, un, que s'ha impugnat i ja està.
Però els altres, sí, s'està treballant.

Després, el senyor Subiela em preguntava sobre els convenis amb les TDT.
(Algú tus) Miren, vostés ja saben que l'objectiu és col·laborar amb els mitjans locals i sempre ha estat en el projecte d'À Punt.
Sempre ha estat en el projecte d'À Punt, perquè és coherent amb el plantejament que apareix en la llei i en el mandat marc i, en este sentit, el consell rector va aprovar en novembre un model de col·laboració que aposta per la proximitat i la vertebració territorial, amb diversos nivells de col·laboració possibles, però hem de ser conscients que la Llei del servei públic de radiodifusió i televisió.
.
.

El senyor president:

Silenci, per favor.

La senyora directora general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació de la Comunitat Valenciana:

.
.
.
ens parla de convenis, intercanvis i col·laboracions; és a dir, de relacions que no entren dins del camp contractual, perquè en eixe cas estarien totes les directrius de la Llei de contractació del sector públic, d'acord?
I com és de domini públic, si entrem en el terreny contractual, hem de respectar els principis d'igualtat, de transparència i lliure competència que ens ordena la recentment aprovada Llei 9/2017 de contractes del sector públic.

I, per tant, estem obligats a donar als candidats un tractament igualitari, no discriminatori i ajustant l'actuació de la societat d'À Punt als principis de transparència i proporcionalitat.

En la pràctica, què vol dir això?
Doncs que no podem contractar directament un servei amb una empresa que gestione una TDT, per l'únic motiu de ser un actor en la demarcació on tenim interessos compartits.
Per tant, estem treballant per trobar eixa fórmula, eixe encaix de les nostres relacions a fi de poder arribar a una entesa cordial i productiva.
Vull dir, estem treballant per poder mirar com fer-ho.
La proposta de transferir sistemàticament un percentatge dels pressupostos d'À Punt a les empreses privades no superaria ni els controls d'intervenció.
I tampoc entra en el nostre model, ni en les nostres possibilitats pressupostàries, pagar un cànon d'este tipus.
I, a més, vosté ha fet una afirmació que diu que, en el conveni, en el contracte programa, és un pressupost obligat.
Jo li dic que llija el contracte programa, perquè no hi ha cap pressupost obligat.
(Algú tus) Però, com que tenim eixe interés i tenim eixes ganes i hem visitat TDT, per exemple, ara l'empresa que du l'Alacantí ens va fer una proposta per cobrir les Fogueres de Sant Joan i estem col·laborant conjuntament i ho estem fent en la mesura que podem.

Després, també, no ho ha preguntat vosté, però sobre la Xarxa d'Emissores Municipals Valencianes estem treballant un document, que està en fase de revisió, amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies i amb els representants legals de la Xarxa d'Emissores Municipals Valencianes i estem treballant per vore de signar un conveni marc amb una institució que és de caràcter públic per a donar suport a les emissores municipals i també poder col·laborar no sols en informatius, sinó també en continguts.

Sobre el tema de l'animació, que també han preguntat alguns de vostés, bé, jo no acabe d'entendre la pregunta que fan, sincerament.
Hi ha coses que no són certes.
Vull dir, (remors) en À Punt l'animació té una presència molt important.
I, bé, la quantitat d'hores d'emissió no es pot completar només amb animació de producció valenciana, encara que els diré que pràcticament és al 100%.
Com això passa amb qualsevol televisió autonòmica.
Estem treballant en dos línies de treball: una, amb coproduccions que tinguen un potencial de difusió internacional i, d'altra banda, productores més modestes econòmicament, amb productores valencianes també, com ara en programes d'animació com Catacric, catacrac, les rondalles d'Enric Valor.

Però anem a les xifres, perquè voran vostés que no és així.
Ho diran els productors, s'ha parlat i molt.
El total d'inversió en l'animació, comptant la inversió de l'Alt Consell Consultiu, és de més de dos milions d'euros.
De les trenta productores que estan treballant amb À punt, vint-i-huit són valencianes.
No sé, vull dir, no entenc les crítiques.
Dijous que ve hi ha una reunió entre la direcció de continguts i les associacions d'animació per parlar de fórmules de coproducció, vull dir, però pense que s'està fent un problema que no hi ha, que no existix, de veritat, i algunes afirmacions que els dic que no són certes.
És a dir, no és cert que des d'À Punt s'estiga baixant el nivell de percentatge en les coproduccions.

Vostés no sé si ho recorden, però quan l'Alt Consell Consultiu va fer aquella petició per a tindre produccions en marxa quan estiguera oberta la futura televisió i ràdio autonòmica, que es van fer produccions, es va negociar contractes i nosaltres hem sigut receptors d'eixos contractes, però no de la negociació.
Si hi ha alguna cosa, i els productors estan disgustats d'aquella negociació, no va ser la nostra negociació.
Jo crec que vostés ho tenen clar.

I després també han dit alguna cosa que m'estranya, que nosaltres no estem d'acord amb la programació d'aquell Alt Consell Consultiu.
Perdonen, (rient) però és la programació que estem fent en À Punt.
Vull dir, pràcticament tots els programes són d'aquella demanda.
Molts.
Plaerdemavida, Una habitació pròpia, Samaruc digital.
És a dir, moltíssims (remors) són d'aquella.
Mai hem manifestat des de la direcció que estiguérem en desacord amb eixa programació, en absolut.
No sé això d'a on ve.

Allò de les audiències, ja els ho he contestat.

El senyor Montiel m'ha preguntat pel programa de Famílies, que ha sigut controvertit.
Sí, ho ha sigut.
Per si algun dels diputats i diputades no ho coneix, el contingut a què es referix Famílies és un programa setmanal que retrata, de manera entretinguda, els diferents models familiars de la societat contemporània.
La durada és de trenta minuts i cada setmana se centren en dos models de família.
És evident que la direcció del programa opta pel contrast de models en la narració per a l'espectador.
Almenys ho ha fet en el primer programa, perquè només hi ha hagut un primer programa, senyories.
(Rient) Famílies és senzillament un espill de situacions familiars (algú tus) i, si genera debat, i benvingut siga el debat, mostra a l'espectador com són, com pensen els membres de diferents models de família.
No és un l'apologia de cap model i el programa té la virtut de permetre a l'espectador passar de la fase d'observació a la fase de reflexió, perquè evidentment cada model familiar servix per a poder contrastar valors, actituds i maneres de viure.

No és un programa de debat, però com el genera i l'ha generat, ahir, per exemple, va haver-hi una taula en el magazín de la vesprada, on es va parlar sobre la maternitat subrogada.
El debat està, vostés ho saben, per damunt de les ideologies.
Ho saben perfectament, perquè dins d'un mateix partit polític, siga el que siga, hi ha diverses veus, moltes vegades enfrontades sobre este tema: alguns aposten per regular la maternitat subrogada i altres, amb diferents matisos.

Senyories, jo pense que espentar l'espectador a la reflexió, posar-li un espill al davant, no amagar-li una realitat, això és servei públic, sense complexos i, al marge de posicionaments personals, que no vénen a compte, som una societat madura, amb capacitat de pensar, amb capacitat de reflexionar i amb capacitat de jutjar.
I, en este programa, no sé si alguns no el van vore, però hi havia una dona d'un matrimoni tradicional que diu: Â«Cadascú sap on penja el cresol.
Â» És molt bona frase, en el sentit que cada persona viu en sa casa segons el seu pensament.
Mostrar-ho és la nostra obligació, no jutjar.
Crec que he respost a la seua pregunta.

Vosté també m'ha preguntat pel consell d'informatius.
Primer, s'ha de redactar l'estatut d'informatius.
Hi ha una proposta del consell rector d'estatut.
S'està estudiant per la direcció d'informatius i, quan estiga a punt de poder debatre, el debatrem i, a raó d'això, eixirà el consell d'informatius, que podria ser que s'ajornara fins a setembre.
També seria bo que hi haguera més gent en la redacció, que estiguera completa.
Però també tenim molt d'interés que eixe consell d'informatius funcione com més prompte millor.

Sobre les sèries d'animació, ja li he contestat.

Sobre el sector de com es mesuren les xifres, nosaltres ho tenim claríssim com es mesuren: agafem més continguts del programa i mirem quanta gent treballa, mirem un altre programa, quanta gent.
.
.
Nosaltres tenim compatibilitzats programa per programa i ficció per ficció, d'entreteniment, d'animació, quina gent està treballant.
Per tant, les nostres dades són fidedignes.
Jo crec que el president, l'altre dia, quan parlava de tres mil o quatre mil, es referia a tot el sector, no a À Punt, que és el que ens referim nosaltres.

Després, la programació d'àmbit festiu valencià, que em preguntava el senyor Ferri, doncs bé, es cobrirà tota la programació festiva que es puga.
És clar que les festes més importants, ara en Sant Joan estan donant-se les mascletades en directe cada dia, es farà un programa especial de la crema de Fogueres i en tots els magazins hi ha reportatges i en tots els serveis informatius també.
Vull dir, que crec que s'està cobrint molt bé i així es cobriran totes les altres festes.
Com més, millor (algú tus) i nosaltres tenim una llista d'aquelles retransmissions que ens pareixen importants cobrir i li puc dir que és bastant exhaustiva, perquè pensem que, en els pobles, hi ha moltes, moltes festes desconegudes que val la pena que tota la Comunitat Valenciana les conega.

El conveni en pràctiques.
No hi ha encara un conveni.
Hi ha un conveni marc amb totes les universitats valencianes, també les privades, i s'està parlant de com fer un conveni en pràctiques i es parlarà amb totes les universitats, no solament amb la Universitat de València.
L'únic que passa és que la Universitat de València ha tingut el gest d'acostar-se i mirar a vore com ho podem fer el més ràpid possible i, per això, estigué la rectora l'altre dia en À Punt.

I la graella completa de ràdio, jo crec que, si a finals de juliol, tenim els estudis preparats, doncs a setembre hi haurà una graella completa de ràdio.
(Rient) Tenim moltes ganes que siga així.
Vull dir, el mes d'agost no pensem que siga un mes per a iniciar una programació, mirarem com fer-ho perquè hi haja servei, com estem fent fins ara, més si cal.
A més, estarà el mundial.
Vull dir que hi haurà ja programes esportius i, després, en setembre estarà la graella completa de programació.

Programació amb TV3, de moment, no hi ha, de moment, i no crec que hi haja cap programació conjunta amb TV3.
Vull dir, almenys per la part de la direcció d'À Punt.
Si en altres instàncies, es vol fer una programació amb TV3, no està en els nostres objectius.

I, no sé, crec que he contestat totes les preguntes.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Marco.

Per al primer torn de rèplica, pel Grup Popular, per quatre minuts, senyor Bellver.

El senyor Bellver Casaña:

Sí, moltes gràcies, senyor president.

Jo, en primer lloc, lamente que els grups parlamentaris que sustenten el govern titànic i a esta directora general no tinguen res a dir i els parega genial que en el primer noticiari que es fa, el primer, és que no esperaren ni al segon, en el primer noticiari, dos notícies siguen falses i, (algú tus) quina casualitat, dos anuncis que afecten el Partit Popular i el seu grup parlamentari.
Home, doncs, almenys, si fóra de veres tot allò que vostés parlen de la qualitat i la pluralitat, una mínima crítica podrien fer.

I, senyora Marco, jo li preguntava quina era, quin criteri professional porta que, quan se'ls diu als parlamentaris que estan debatent quatre blocs, jo no vaig mesurar els segons, però si et diuen: Â«Hay cuatro bloques: en el primer bloque hablan los cinco grupos parlamentarios; en el segundo, los cinco grupos parlamentarios; en el tercero, los cinco grupos parlamentariosÂ», el que jo no entenc on està el criteri de professionalitat quan en l'últim bloc, que és el de conclusions, desapareix l'opinió del Grup Parlamentari Ciudadanos i del Grup Parlamentari Popular.
M'ho pot vosté vestir com vullga, però això és manipular, senyora Marco.

Mire, el que vostés han fet no és rectificar.
El que vostés han fet no és aplicar el dret de rectificació.
El que vostés han fet és donar una notícia veraç, que haurien d'acostumar-se a fer-ho.
I, bé, l'article 3 de la llei orgànica que regula el dret de rectificació diu clarament que: Â«El director del medio de comunicación social deberá publicar o difundir íntegramente la rectificación dentro de tres días.
Â» Vosté el que ha de fer no és dir la mentida falsa, ara dir la veritat.
No.
El que ha de fer és reconéixer que vosté ha donat una notícia falsa i llegir el rectificat que li envia la persona (remors) i, si no ho fa, doncs a partir d'ahí està l'opció de qui demana la rectificació per acudir al jutjat, cosa que ja li dic que anem a fer.
Ja que vostés no apliquen el dret de rectificació, doncs haurem d'exigir-li-ho amb la justícia.

Mire, jo no he parlat de cap plataforma amb les altres televisions públiques ni amb TV3, ni amb IB3.
Jo el que he preguntat és si existix algun projecte per a compartir programació infantil.
Doncs ja està.
Això és el que jo li he preguntat.
I després li he preguntat: Â«I existix algun projecte per a compartir informació que no siga específicament amb programació infantil?
Â».
Jo no li he preguntat a vosté res de cap plataforma.

Mire, jo lamente haver estat mal informat en el tema de l'Aquarius.
Vosté diu, doncs que s'ha donat una àmplia informació, que es va fer el que demanaren les administracions.
El que passa és que jo, el que havia llegit en algun lloc és que vosté digué que no tenien la capacitat tècnica per a poder-ho fer.
Però, en qualsevol cas, sí que ha dit: Â«Varen considerar o es va considerar oportú no fer el directe.
Â» I jo li pregunte: qui va considerar oportú no fer el directe?

Mire, una última pregunta i crec que sí que me la va a poder contestar, no sé si hui o ho hauré de fer per escrit, però la pregunta que li feia respecte a com van a controlar vostés els salaris dels treballadors, doncs vosté em diu: Â«Ho tenim perfectament mil·limetrat perquè tenim els TC1 i TC2 de tots els treballadors.
Â» Doncs això (rient) em fa fer-li una altra pregunta que no anava a fer-li, però està vosté segura, senyora Empar Marco, que cap membre del consell rector comet incompatibilitat perquè algun familiar en primer grau estiga treballant per a productores que oferixen els seus servicis a À Punt?
I li faig una pregunta que no sé si no em podrà contestar hui, però sí que m'ho podria fer per escrit, si fóra tan amable, i si no, doncs li la faré jo, podria dir-me, per exemple, qui és el coordinador de producció de Pro Ficció TV, que està gravant la sèrie Parany?

Res més i moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Bellver.

Continuem amb el segon torn dels grups parlamentaris.
Per quatre minuts, té la paraula el portaveu de Ciudadanos, senyor Subiela.

El senyor Subiela Chico:

Sí, gracias, presidente.

Bien, señora Marco, yo no voy a entrar, de hecho, no he entrado en ningún momento, a valorar los contenidos de estos días.
(Algú tus) No creo que sea el momento ni el lugar.
Es más, me ha sorprendido mucho ver cómo ya uno de los grupos que sostienen al gobierno le llamaban la atención por cómo se había orientado una información, un debate sobre la gestación subrogada.
Yo, cuando le he preguntado por el tema del Aquarius, si usted me dice cómo se ha hecho la cobertura, que es una decisión que se ha tomado, lo veo perfecto, nada que objetar.

Lo que no acabo de entender es cuando usted sigue con las excusas y dice que es que, Â«claro, hay que medir el esfuerzo, cuando no tenemos una plantilla completa, cuando no tenemos la disposición técnica y humana que deberíamosÂ».
Eso es lo que no acabo de entender, porque no lo acabo de comprender.

Mire, sobre el tema de la medición de audiencias, cuando preguntamos no es que le estemos diciendo: Â«Vamos a cambiar la orientación de la televisión y vamos a competir con Telecinco, con Sálvame.
Â» No, es que no entendemos cómo usted va a valorar.
Dice: Â«Es el momento de la calidad.
Â» ¿Y cómo van a valorar la calidad si no tenemos ninguna medición de audiencia?
(Veus) Me parece, no sé, usted dice que es responsabilidad del consejo rector.
Perfecto, me parece una falta de profesionalidad del consejo rector entonces no tener.
O sea, a mí lo que no me puede decir es que vamos a hacer unas encuestas.
Yo me acuerdo, cuando fuimos a grabar el documental, que nos dicen: Â«Hemos salido a la calle, hemos hecho, hemos preguntado a la gente y no hemos encontrado ni uno solo, y me lo repitieron tres veces, ni uno solo que nos diga que no está encantado con la tele.
Â» Podemos tener pensamientos diferentes, pero que nos tomen el pelo a mí me molesta.
Porque salimos ahora la calle y, de diez, yo creo que uno, por lo menos, encontramos que diga: Â«La tele a mí no me importa.
Â» Porque creo que es un sentir bastante generalizado en la sociedad valenciana, por diversos motivos.
Y nuestro grupo votó a favor de la apertura de la televisión, pero una cosa no quita la otra.
Y si ese va a ser el control de las audiencias.
.
.
Â«Es que con trece mil seguidores en Twitter estamos súper contentos y está todo funcionando.
Â» (Remors) Pues, bueno, pues, vale, incremento de trece mil, perfecto, ya tenemos unas audiencias de cine.
(Remors)

Mire, el tema de la coproducción.
.
.

El senyor president:

Silenci, per favor.

El senyor Subiela Chico:

.
.
.
usted no sabe o no me quiere contestar.
Bueno, me imagino que la semana que viene, en la reunión que tienen con el sector, pues lo solucionarán.
Yo creo que he sido bastante concreto, creo que usted sabe de qué hablo.
Hay producciones que, además, han sido las mejor valoradas en la alineación por el Alto Consejo Consultivo, que no están, que no se han invertido y hay problemas de acuerdos entre À Punt y esas productoras.

Yo simplemente le he preguntado si son esos problemas que nos han comunicado los que ustedes entienden o no, por qué se están exigiendo unos porcentajes que no se ajustan al mercado y por qué, por ejemplo, con la productora que mayor puntuación consiguió no se ha llegado a un acuerdo con À Punt y no se ha invertido todavía ningún dinero en À Punt.

Y, mire, lo que ya más me preocupa es el tema de los convenios con las TDT, porque con esto usted y yo ya hemos chocado en alguna ocasión, porque la explicación que usted ha dado aquí ya es surrealista.
El artículo 28 de la ley acaba diciendo: Â«En este sentido, la corporación elaborará un plan de colaboración con estas entidades, que incluirá la programación presupuestaria plurianual a destinar.
Â» Si usted me dice que la ley se contradice con otras leyes, perfecto, vayamos a corregirlo.
Pero el problema está en lo que usted ha dicho después: es que esto no entra en su modelo.
Eso lo ha dicho usted, eso es lo que sí que me preocupa, porque la ley estaba antes de que usted presentara el proyecto, y ahora sí yo le digo la responsabilidad no es suya, porque aquí ya me empieza a preocupar.
La responsabilidad yo creo que es del consejo rector, porque si esto no se adapta a su modelo, no entiendo cómo el consejo rector eligió su modelo y eso sí que me preocupa.
Porque esto no es una ocurrencia de Ciudadanos, señora Marco, esto está en la ley, eso está en el…, ya no me acuerdo de cómo se llama lo siguiente, pero, bueno, está en la ley, en el mandato marco, perdón, y tiene que cumplirlo.
No es que nos acople, es que hay que cumplirlo (remors) y es importante.

El senyor president:

Vaja finalitzant.

El senyor Subiela Chico:

Gracias, presidente.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Subiela.

Té el torn de paraula el Grup Podemos-Podem, per dos minuts.
Senyor Montiel.

El senyor Montiel Márquez:

Molt bé.

Moltes gràcies, senyora Marco, per les seues explicacions, però, mire, jo vaig a insistir en el tema de l'accessibilitat universal als continguts de la radiotelevisió i vaig a insistir perquè el mandat marc té setze mesos i, el mandat marc, els articles 8, 13 i 17 garantixen precisament aquest, primer, l'ús de la llengua de signes, l'accés als continguts audiovisuals mitjançant el desenvolupament d'instruments tecnològics que facen possible l'accés de les persones amb discapacitats als continguts emesos i el 17, com li deia, parla de l'accés de persones, els drets de les persones amb diversitat funcional auditiva i visual.

Jo crec que en setze mesos que té el mandat marc no és alguna cosa que ens puga pillar per sorpresa i; per tant, crec que haurien d'haver-se posat en marxa els mecanismes.
La contestació que vosté em dóna em sembla una miqueta pobra.
De moment, ha estat parlant vosté d'alguns programes i programes, bàsicament, en cap de setmana i nosaltres en volem molts més.
I a mi m'agradaria tindre un calendari clar per a complir el mandat marc en eixos punts.

I després, en relació amb el programa Famílies, mire, jo crec que, si el que el programa buscava era la polèmica per al seu debut, ho ha aconseguit, ho ha aconseguit.
Perquè, per una banda, presenta un model tradicional, que li puc llegir literalment algunes de les frases de la dona representant de la família suposadament tradicional, que jo crec que fins i tot hui està superada (remors), però és que crec que presentar com a model el cas d'una parella d'homes que tenen una filla, que han obtingut en els Estats Units mitjançant la contractació en el mercat de lloguer (remors) no deixa de ser un supòsit també extraordinari, que no suposen dos models presents en la societat (veus) amb eixa claredat.
De tota manera, a mi m'agradaria pensar (remors) que el debat que es va produir en la mesa d'ahir, o siga, era plural i respectava totes les opinions, però no va haver-hi cap representant de l'altre criteri, del criteri que pensa que eixos temes cal tractar-los amb molt més rigor.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Montiel.

Ara, per dos minuts, té el torn el portaveu del Grup Compromís, senyor Ferri.

El senyor Ferri Fayos:

Sí, moltes gràcies, senyor president.
(Remors)

La veritat és que no estic gens d'acord (remors) amb l'última intervenció que ha fet el meu company del Grup Podemos, perquè, evidentment, si eixa família és una família valenciana i té eixes condicions, evidentment, és un model de família que hi ha al nostre territori, estiga o no estiga jo d'acord amb el model de la gestació subrogada, (remors) que això és un altre debat, i és un debat que sí que és cert que va suscitar el fet que s'emetera en eixe programa i jo li agraïsc a la televisió que després es fera un debat en un programa d'estos d'en directe.
(Remors)

La veritat és que jo, sobre la qüestió de l'Aquarius, que també s'ha posat ací damunt de la taula, m'he sentit bastant, bastant i extensament informat amb tot el que ha anat apareixent en À Punt, tant en les notícies en la web, com en les notícies de migdia, en les notícies de la nit, etcètera.
I inclús documentals, que han anat apareixent.
(Remors) Efectivament, l'altre dia la senyora Bonig va tindre una intervenció en este ple, i si hi haguera silenci, podria intervindre millor.
.
.
, va tindre una intervenció en el ple de Les Corts, en el qual va dir moltes coses sobre À Punt, amb les quals no estava d'acord amb cap, però sí que va dir una cosa amb la qual estava d'acord i és que no convertírem el tema de l'Aquarius en un espectacle públic.
En això estava d'acord jo i estic d'acord i el que sembla que no està d'acord és el portaveu del Partit Popular en esta comissió i altres portaveus que sí que estan intentant convertir un espectacle públic l'arribada de l'Aquarius.

Moltes gràcies, senyora Marco, per les seues explicacions i, efectivament, la televisió no és perfecta encara, hi ha moltes coses a millorar però, efectivament, vosté encara disposa d'un temps per a anar fent totes estes coses.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor Ferri.

Per finalitzar este segon torn, el Grup Socialista, senyora Caballero, per dos minuts.

La senyora Caballero Hueso:

Sí, bé, jo voldria fer algunes puntualitzacions, perquè ací estem en una compareixença de la directora de la corporació, amb la qual cosa les referències d'altres partits polítics als grups que donem suport al Consell em pareixen fora de lloc, més que res, sobretot, per la informació (remors) d'eixe primer noticiari en el qual insistix el Partit Popular i que la senyora Marco ja ha dit, ja l'ha informat de la rectificació.
(Veus) Es pot alçar més o menys la veu, però no per això es té més raó.

Després, bé, hi ha un altre grup parlamentari que li pareix que amb trenta-cinc mil o trenta-sis mil seguidors de Twitter no és una bona repercussió.
Doncs hi ha algun partit polític, algun grup parlamentari polític, que en tota la Comunitat Valenciana en té dotze mil, que no aplega ni a la meitat.
(Remors)

A banda d'això, respecte a la informació sobre l'Aquarius, cadascú.
.
.
(veus), senyor president.
.
.

El senyor president:

Silenci, per favor.

La senyora Caballero Hueso:

Senyor president, per favor.
(Veus) Respecte a l'Aquarius, la meua opinió pot ser la que siga i no la vaig a dir ací, ni a favor ni en contra, ni si s'ha fet o no s'ha fet, però és que la decisió no és meua, la decisió no és dels partits polítics, i jo em quede molt tranquil·la quan la decisió es pren on s'ha de prendre, en la televisió, i pels professionals.

I, per últim, senyora Marco, crec que, com l'han aturrullat a preguntes i a crítiques, o no l'he sentit jo o no.
.
.
, els problemes o els requisits que no complix o no ha complit el subministrador de l'app.
Si, perdone, però si me l'ha contestat, jo no l'he sentit.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Caballero.

I ja, per finalitzar i contestar les preguntes dels portaveus dels grups parlamentaris, i per deu minuts, té el torn de paraula la senyora Empar Marco.

La senyora directora general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació de la Comunitat Valenciana:

D'acord, bé, sent que a vostés els parega que no hi ha criteris professionals en el documental, però els dic que hi havia dos blocs.
(Veus) Els criteris professionals són els que els periodistes van decidir fent el reportatge.
Vull dir, eixos són els criteris professionals.
Hi havia dos blocs, no quatre com diu vosté, i se'ls va dir (inintel·ligible) .
.
.
I disculpen, perquè jo he demanat disculpes per la informació, vull dir, tampoc és una cosa tan greu i s'ha rectificat.
Vull dir, si vostés volen anar i denunciar-ho (remors), doncs estan vostés en el seu dret.

Qui va considerar oportú no fer directe?
Ja els ho he dit: l'equip de direcció d'informatius és qui té la funció i les responsabilitats de mirar quines són les disponibilitats tècniques i humanes per establir cobertures, i amb tots els criteris professionals que se'n deriven, d'això.
I és l'equip d'informatius qui fa això.
I ja els he dit que la directora general respectarà sempre, sempre els criteris informatius de la direcció d'informatius, com espere que respecten des d'altres instàncies.

A vore, que de moment no tinguem un mesurador de audiència no vol dir que no el tinguem, vol dir que estem començant i que s'està mirant la millor opció, ja els ho he dit.
Vull dir, i a més, ja els he dit que em consta que el consell rector està treballant molt en este tema i està mirant les opcions que són les més adequades i hi haurà dades, clar que hi haurà dades, i les dades seran públiques, evidentment, i ja està.
Vull dir, quan haja de ser, però no estem ara preocupats perquè la dada siga despús-demà.
Vull dir, s'estan mirant les millors opcions i crec que posar en dubte això no toca.

El que diuen de la coproducció, dels problemes dels percentatges i tal, ja els he dit que potser vostés estan parlant d'una negociació que no té res a vore amb À Punt.
Vull dir, que possiblement en les coproduccions d'animació va haver-hi problemes, sí, és possible, però no eren en À Punt, eren negociacions anteriors.

En les TDT, perdone que li diga, però en el meu projecte hi havia la col·laboració amb les TDT i pot vosté llegir-ho.
Jo no he dit en cap moment que no entra en el meu model.
(Veus) No, no ho he dit, perdone.
(Veus) D'acord, doncs no ho he dit.
Clar que entra en el meu model.
El que passa és que estem mirant la millor opció i és molt difícil, perquè la llei de contractació està ahí i, perdone, és que el president del consell rector, el president de la corporació, la directora d'administració d'À Punt, tot el món ho està mirant i és molt difícil fer col·laboracions que es boten la llei de contractació, perdone vosté (veus), però.
.
.

El senyor president:

Senyor Subiela, ja ha tingut el seu torn de paraula.

La senyora directora general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació de la Comunitat Valenciana:

.
.
.
és que no volem botar-nos cap llei.
Si vosté té la fórmula, ve i ens la conta, mire el que li dic, perquè nosaltres la fórmula no la trobem.

Bé, li done tota la raó al senyor Montiel.
És de veres que l'accessibilitat universal s'havia d'haver garantit des del principi, no hem pogut, vull dir, jo ja he reconegut que és un error i que estem treballant perquè com més prompte millor siga així i ho serà tan prompte com es puga, vull dir, però vostés també han de tindre en compte que tenim un canal de televisió, que de vegades això s'ha de tindre en compte, i que el nostre segon canal és la web.

I, bé, (veus) crec que el programa del model de famílies era molt respectuós, vull dir, simplement era una exposició d'un model de família.
Evidentment que això provocà molt de debat, i els ventres de lloguer, o com li vulga vosté dir, (remors) creen moltíssima polèmica, però crec que la televisió pública també està per a mostrar-los als ciutadans quines són les polèmiques i que puguen debatre i opinar, vull dir, que no, sense complexos en este tema.

Bé, i el tema de l'Aquarius ja els ho he respost, vull dir, va ser una opció, una opció en la qual es miraven moltes coses: (veus) després tot el que s'estava fent, si calia, i després també els nostres mitjans, tot, tot això és una barreja, i crec que és una barreja prudent i comprensible.

Sobre les app, senyora Caballero, hem tingut molts problemes.
És un infern.
Moltes vegades els proveïdors realment, l'equip d'enginyeria està molt cremat amb esta empresa, que es diu Crossmedia, no tinc cap problema en dir-li-ho.
Han donat molts errors cada vegada que s'ha posat en marxa qualsevol dispositiu, tant de la web com d'app, estem molt disgustats.
Eixa empresa serà penalitzada.
Bé, els papers ja els tenen fets.
El que passa és que hem d'acabar amb ells, vull dir, hem d'acabar de configurar les app.
Jo crec que esta setmana estarà la generalista.
Tinc tanta desconfiança com vosté, perquè ens ho han dit moltes vegades, però crec que està vegada serà cert i, després, va la de La Colla, perquè una vegada els errors s'esmenen en una, en una altra és més fàcil.
Quan estiguen les app, tots els continguts estaran molt més ordenats, perquè ara els reconec que sí, que a vegades es bolquen i no estan ordenats.
Quan estiga això, estan ordenats.

Bé, jo crec que hauríem de felicitar-nos que tenim el servei públic obert, la plataforma d'À Punt Mèdia.
Com els he dit abans, hi ha molts errors encara, moltes coses a millorar.
Agraïsc les aportacions per a millorar, però crec que se'ns ha de donar també els dies suficients i el temps suficient perquè açò avance i perquè siguem coneguts i siguem coneguts, com deia abans, amb bona reputació.

Jo crec que és una responsabilitat de tots donar-li bona reputació als serveis públics autonòmics, perquè si la gent no sent seu el seu mitjà, no estem fent-ho tot bé, i nosaltres ho volem fer bé i volem que la gent senta que À Punt Mèdia és el seu mitjà de comunicació.

I res més.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Marco.

Finalitza ací el punt.
(Un diputat intervé amb el micròfon desconnectat)

Anem a fer un recés mentre acomiadem la senyora Empar Marco.

La senyora directora general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació de la Comunitat Valenciana:

Ah, jo no opine sobre això.
Això és una cosa del consell rector i no opine.

De totes maneres, si vostés volen informació sobre quines persones estan en eixa producció, nosaltres els la facilitem, clar.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

Compareixença de la senyora Macu Gimeno Mengual, candidata proposada per a formar part del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació, en representació dels sindicats (RE número 103.
379)

El senyor president:

El punt 3 de l'ordre del dia, compareixença de la candidata proposada per a formar part del consell rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació, en representació dels sindicats per a cobrir la vacant comunicada per l'escrit amb registre d'entrada número 82.
015.

La candidata proposada és la senyora Macu Gimeno Mengual, que té per la seua intervenció màxima de sis minuts.
Quan vosté vulga.

La senyora Gimeno Mengual:

Bona vesprada, gràcies a totes i a tots per estar ací a estes hores ja.

Bé, jo com sabeu, represente els tres sindicats: CCOO, UGT i Intersindical.
Les meues companyes per part d'UGT, Lola Navarro, i per part de CCOO, Sole Fernández ja han passat per ací, per la qual cosa jo estic en un mandat provisional, diguem, i treballaré en la mateixa línia, com un sol sindicat.

Quan el meu sindicat, Intersindical Valenciana, me va proposar formar part del consell rector, per descomptat açò per a mi va ser un repte molt important.
Jo acabava de deixar la responsabilitat de l'àrea de les dones d'Intersindical Valenciana, en la qual he estat alliberada dotze anys i m'ho vaig pensar i al final vaig pensar que, efectivament, podia aportar alguna cosa ací al consell rector, en dues vessants: per una banda, per la meua trajectòria com a sindicalista, perquè vaig començar al sindicat des del primer moment, en la visita de centres de treball, per a conéixer les treballadores i els treballadors en el mateix lloc de treball, que és on se sap la problemàtica real que estan vivint.

Crec que no es pot anar a una mesa de negociació tant de caràcter sectorial com de caràcter general si no has viscut de primera mà la problemàtica que té cada persona en el seu centre.

He estat també a la comissió de seguiment del pla d'igualtat, el primer i el segon de La Generalitat.
Vaig ser secretària de la Junta dels Serveis Territorials de València durant quatre anys; he estat secretària d'organització del meu sindicat, també durant quatre anys, portaveu d'Intersindical Valenciana, dins la qual estan diferents sindicats i sectors i responsable, com deia, de l'àrea de la dona, primer del sector d'administració pública quatre anys i, huit anys, com a responsable de l'àrea de les dones d'Intersindical Valenciana, amb caràcter transversal, als diferents sindicats i àrees que la conformen.
He estat també portaveu de la Intersindical.

En esta vessant sindicalista, jo crec que puc aportar la meua experiència per la defensa de les condicions de treball del personal de la nova Radiotelevisió Valenciana.
En aquest moment, les plantilles estan quasi completades però encara falten molts llocs de treball per a cobrir i ens preocupa, i me preocupa especialment, les condicions laborals de les persones que estan allí treballant, per la sobrecàrrega de treball que poden patir.

Este projecte ha sigut il·lusionant, però el que no es pot pensar és que un projecte il·lusionant acaba en unes condicions laborals que no siguen bones, que siguen nocives per a la salut de les persones, per la qual cosa, la salut laboral és molt important, pense que ja es necessiten persones delegades, crèdit sindical per a veure la problemàtica de cada persona, què està passant, per evitar possibles malalties del tipus estrés, ansietat o musculoesquelètiques per les càrregues de treball.
Sabem que s'estan donant aquestes situacions.

És molt important i, per descomptat, la igualtat real i efectiva, que les dones i els homes estiguen en les mateixes condicions en els llocs de treball, en accés a responsabilitat, en les retribucions, és molt important també per a mi poder conciliar la vida laboral, familiar i personal.
En aquest moment, les treballadores potser estan suportant una càrrega excessiva i la conciliació és una utopia.
Sabeu que les dones, a l'hora de ser mares han d'optar moltes vegades per ser-ho o per la seua càrrega professional i esta situació no es pot continuar donant.
Hem de treballar també perquè això siga una tasca coresponsable entre dones i homes i anar sempre en eixa línia, però treballar molt per la conciliació.

Totes estes coses s'estudien des d'un pla d'igualtat que crec que és molt necessari en aquest moment que les plantilles s'han constituït, estudiar les condicions de treball de les persones que estan en esta nova faceta i pensar en fer un pla d'igualtat.
Me preocupa molt la discriminació laboral de gènere, la multiplicitat de jornades que han de portar les dones, la divisió sexual del treball i, per descomptat, la violència masclista en totes les seues formes.
I treballaré també per lluitar contra l'assetjament sexual i per raó de sexe, en tot tipus d'assetjament, orientació, identitat, etcètera.

No vull pensar en les antigues maneres de treballar de l'antic Canal 9.
A tot el món li ve a la memòria aquells casos d'assetjament sexual que ací no es poden repetir.
Volem un ambient laboral lliure de sexisme i de masclisme.
I després, com a coordinadora de l'àrea de les dones durant els anys que he estat, he tingut relació amb les plataformes a nivell de territori, a nivell nacional, a nivell europeu, hem lluitat contra l'explotació sexual, pels permisos iguals de naixement i d'adopció, contra la violència masclista en totes les seues formes, he col·laborat en la formació del personal del sindicat, he col·laborat també amb l'Institut Valencià d'Administracions Públiques, per a la formació de les persones funcionàries en matèria de gènere, etcètera.
Tot açò m'arriba a fer pensar que puc aportar també esta vessant feminista.
Per a mi, el feminisme és motor del canvi, en uns mitjans públics que busquen igualtat en valencià, però en clau d'igualtat i això, ja estaríem parlant de l'altra vessant, que seria la dels continguts de la nova radiotelevisió.

Crec que és important buscar una imatge allunyada dels estereotips tradicionals de les dones.
Les dones han de ser protagonistes de la història, hem de mostrar les dones en diferents àmbits, en professions, en sectors diferents, hem de donar una imatge plural i diversa, les persones són moltes a l'hora d'estimar, són moltes a l'hora d'identificar-nos en gènere, són moltes a l'hora de buscar un tipus de família.

També hem d'eradicar la publicitat sexista i pense que ha de ser una televisió i una ràdio al servei de la ciutadania i no dels ciutadans, perquè les dones també existim.
I crec que des d'este mitjà públic també s'ha d'ensenyar la ciutadania a respectar, s'ha d'ensenyar a la resolució pacífica de conflictes, que som iguals les dones i els homes en aptituds i capacitats.
Hi ha moltes més coses però en estos sis minuts és difícil fer un resum.
Per la qual cosa, no sé com ho faré però estic il·lusionada i pense que puc aportar alguna cosa.

Gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Gimeno.

Ara, per a les intervencions dels grups parlamentaris i per tres minuts, té la paraula el senyor Subiela del Grup Ciudadanos.

El senyor Subiela Chico:

Muchas gracias, presidente.

Bienvenida y, desde el Grupo Parlamentario Ciudadanos, le queremos desear la mejor de las suertes y el acierto necesario en su nuevo cargo.

Este debate o esta intervención la hemos tenido varias veces, ya por desgracia, en esta comisión, digo por desgracia porque no quiero que se sienta usted señalada cuando nosotros votemos en contra, ni siquiera voy a discutir su posible o no incompatibilidad, ni siquiera voy a discutir que su currículum, que me parece un currículum extenso y perfecto pueda ser aportar o no aportar al consejo rector, entiendo que sí, pero nos parece a nuestro grupo parlamentario que este cambio de candidatos que se ha permitido, porque ni siquiera ya no usted, ni siquiera los sindicatos, que la culpa la tiene tanto el consejo rector como esta comisión.
Se ha permitido hacer aquí un cambio cada seis meses de candidatos que creo que es una burla a la ley, creo que además va en contra de la eficacia del consejo rector, es más, la muestra está que llevamos seis meses, por esto que se ha permitido seis meses sin un consejero, más porque llevamos seis meses sin el que debería ser el elegido por los trabajadores, que no es el representante sindical, sino que es el elegido por los trabajadores en el consejo rector, por lo tanto, están trabajando con una persona menos.

Le repito, mucha suerte.
Encantado de tenerla aquí, de que tenga las decisiones lo más acertadas posibles y que no se lo tome a personal cuando votemos en contra, porque entendemos que esto no es lo que deberíamos haber hecho o no es lo que la ley reflejaba que teníamos que hacer con el cargo que usted ostenta ahora.

Gracias.

El senyor president:

Gràcies, senyor Subiela.

I ara té el torn el Grup Parlamentari Podemos- Podem, per tres minuts, senyor Montiel.

El senyor Montiel Márquez:

Molt bon dia, benvinguda.

Nosaltres celebrem que s'haja proposat ja una persona per a cobrir una vacant en el consell rector, produït per la renúncia de la senyora Soledad Fernández i pensem que, com vosté diria, que és una situació provisional, fins que es constituïsquen els òrgans de representació dels treballadors de Radiotelevisió Valenciana i les seues empreses.
Viurem amb esta situació, els sindicats van acordar en el seu moment aquesta rotació i això va ser acceptat per la comissió.
No és la situació ideal, però nosaltres agraïm que els sindicats estiguen compromesos en el projecte de participar activament en el consell rector.

El seu currículum em sembla prou útil i m'agrada que haja vosté desgranat allò que creu que pot aportar des del treball en el consell rector.
La preocupació per les condicions de treball dels treballadors és de destacar, però també les garanties en la provisió de la resta de llocs de treballs que queden per complir.
Fa una estona la directora de la radiotelevisió ens explicava quina era la situació actual de la plantilla, els llocs que faltaven per cobrir i la distribució entre extreballadors i personal de nova incorporació.
Imagine que conforme es vaja avançant, aquesta proporció encara canviarà més perquè encara tenim molta plantilla per cobrir.

Em pareix prou important la idea del pla d'igualtat, si açò es pot anar avançant, jo l'espentaria a que el consell rector ho plantejara i crec que també hi ha algunes qüestions que tenen a veure amb l'accessibilitat i amb la medició d'audiència i altres temes que han aparegut abans en la compareixença de la directora, que crec que són responsabilitat del consell rector i caldria donar-li també des d'aquest punt de vista, des del consell rector, una espenta a alguns temes.

La posada en marxa de la radiotelevisió ha ocupat les principals energies de tots i de totes però ara jo crec que hi ha tasques que s'han anat ajornant per les circumstàncies, l'absència de mitjans, però ara cal recolzar alguns aspectes.
Per tant, jo crec que vosté ve amb força, amb ganes, ve amb experiència i nosaltres confiem que vosté desenvolupe la seua tasca tal i com esperem, amb esperit de col·laboració crític i de traure endavant molts temes que s'han quedat, com deia, una miqueta ajornats.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Montiel.

És el torn del Grup Parlamentari Compromís, per tres minuts, senyor Nadal.

El senyor Nadal Sendra:

Moltes gràcies, senyor president.

Senyora Macu Gimeno, benvinguda i enhorabona pel seu nomenament.

Mirant el seu currículum i mirant la seva trajectòria laboral de defensar la classe treballadora i les dones treballadores en particular, la veritat és que nosaltres estem molt contents que ocupe este lloc provisional en el consell rector, pensem que és molt important que hi haja gent com vosté que, només el fet que haja vingut i ens ho haja dit, que moltes voltes, a pesar de tota la il·lusió que s'ha treballat i de les forces titàniques que s'han fet per a posar en marxa tant la plataforma de ràdio i tele com digital, la veritat és que això els treballadors ho hauran estat patint, per molt que sabem que la gran majoria ho han fet amb molta il·lusió.
Però una cosa no lleva l'altra, no?
I les reivindicacions laborals sempre han d'estar damunt de la taula.

La veritat és que és molt interessant que vosté haja vingut ací el primer dia i haja posat açò damunt de la taula, la qual cosa ens dóna una certa tranquil·litat que eixos temes en el consell rector es tindran en compte.

És d'alguna manera el que es preveia quan volien posar agents sindicals, encara que en aquest cas siga provisional, fins que estiguen els representants directes dels treballadors que estan allí.
Volia preguntar-li, més que una pregunta és un prec, perquè vosté, en ser.
.
.
, no ser membre encara, tampoc no pot respondre'm: en el tema de les condicions laborals dels treballadors externs, de les productores, que això en part quan ha vingut ho ha tingut molt en compte d'anomenar als treballadors externs, està posat a la llei i voldria, no sé si fer una pregunta o un prec perquè això sí que ho tinguen en compte, perquè evidentment la base de les condicions laborals dels treballadors externs, al final, també repercuteixen als interns perquè és una manera barata que tenen alguns sempre de privatitzar, baixar el jornal per ser més competitius i, evidentment, això és una cosa que no volem.
Si s'ha de ser competitius que siga per altres coses.

Volia comentar-li també el tema dels continguts.
Vosté parla de la publicitat sexista i, ja que la tenim ací i vosté és una experta en igualtat, més enllà del tema de la publicitat sexista i estes temes, hi ha un altre tema que és un tema molt delicat que està molt explícit en la llei, que és el tema de l'esport femení.
En la llei diu molt clar que es dedicarà igual temps a l'esport masculí que al femení.
Entenem que això és una cosa molt complicada de fer i que a nivell d'audiència i a altres nivells això seria una cosa molt pionera a nivell de totes les televisions a nivell mundial, que no ho està fent ningú.
Entenem que en À Punt d'esta setmana, se li està donant molta eixida a l'esport femení, a les dones, i és una televisió molt feminista, una ràdio molt feminista, que és també el que volíem, però clar, en el tema esportiu, això encara no s'està complint.
També no sé si és un prec o una pregunta, però també fer-ho patent, perquè a més a la llei la frase és molt clara, no?

Per últim, per acabar, dir que estem molt contents que una persona del seu currículum estigui ací i desitjar-li la millor de les sorts.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Nadal.

És el torn del Grup Parlamentari Socialista, per tres minuts, senyor Gonzalez Delgado.

El senyor González Delgado:

Senyora Gimeno, gracias por su presencia aquí.

La verdad es que yo tengo una vieja experiencia de anciano que perteneció al consejo de administración de Radiotelevisión Española, designado por el Congreso de los Diputados, y entonces no nos examinaban a los miembros del consejo de administración.
Nos pedían un currículum, eso sí, legal, legítimo, legitimado, pero no nos examinaban.
Entonces, por lo tanto, no se requería estas comparecencias en comisiones, que al parecer aquí se requieren.
Allí había pues los mismos letrados, que había profesionales de la información, o creadores, que estaban en el consejo de administración y que decidían en el consejo de administración, pero no se les examinaba.
De manera que, le agradezco a usted su presencia, pero a mi estos exámenes, la verdad es que me sobran un poco.

Y, además, veo que, en realidad, a pesar de ser su explicación muy clara, yo estoy seguro de que cualquiera de nosotros conoce el espacio de las presentaciones que usted nos ha hecho, de manera que celebro que esté aquí, celebro que entre en este consejo rector, pero, ¿qué puede decir uno, sino aprobar, legitimar la presencia de ustedes?
Pero estos exámenes, la verdad es que me parecen un poco raros en la nueva organización.
Aunque quizás esto tenga que ver con los nuevos tiempos, que requieren que todos seamos examinados, incluso los señores diputados, queremos ser con frecuencia examinados antes y después de nuestras intervenciones.

Gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor González Delgado.

I ara, per finalitzar aquesta compareixença i contestar les qüestions dels portaveus dels grups parlamentaris, la senyora Gimeno.

El senyor Bellver Casaña:

Si no li importa a mi m'agradaria parlar.
(Rialles)

El senyor president:

Per què vol intervenir?
Li toca el torn, disculpe, disculpe.

Per tres minuts, el seu torn, senyor Bellver.

El senyor Bellver Casaña:

Moltes gràcies, senyor president.

Sí, senyora Gimeno, doncs, jo coincidisc absolutament amb el senyor Delgado, en este cas i sense que valga de precedent.
Jo no la vaig a examinar, jo pense que si el seu sindicat pensa que vosté és la persona adequada per estar en el consell d'administració, segur que ho haurà fet pensant en el bé no només del sindicat, sinó de la nostra Radiotelevisió Valenciana.

Jo, en altres ocasions quan han comparegut les companyes a les quals ha fet menció vosté abans, doncs, si ha ficat en qüestió alguna cosa que tenia a vore amb una incompatibilitat legal, però bé, no sé si sap que eixa llei se va modificar i per tant, eixa incompatibilitat desapareix i ja no tinc res a dir en absolut.

Però ja que està vosté ací, li vaig a fer un prec: és vosté experta en igualtat; jo sé ja que tot el que tinga a vore amb igualtat de gènere, ho va a tindre molt en compte, però em preocupa i ho vàrem incorporar a la llei de Radiotelevisió Valenciana, diu que els treballadors de la Radiotelevisió Valenciana tenen que tindre un sou i unes condicions de treball adequades però ens preocupava també molt quines són les condicions de treball que van a tindre els que no són treballadors de la corporació o de la societat, però que van a estar treballant per a esta.
Per tant, el prec que li faig és quan estiga vosté exercint les funcions de consellera en el consell rector, que tinga i preste també atenció a la situació dels treballadors del sector audiovisual valencià.

Res més i moltes gràcies.

El senyor president:

Ara sí, i per finalitzar la seua compareixença i per cinc minuts, màxim, la senyora Gimeno.

La senyora Gimeno Mengual:

Molt bé.
Doncs, en primer lloc, agrair a totes les persones que han parlat.

Senyor Subiela, de Ciudadanos, doncs estem d'acord en què és una situació absurda que tinguem que estar passant els sindicats de forma provisional, però donat que hi ha una plaça, doncs és el que hi ha, no?
No és la primera vegada que ens passa açò.
He de dir que ací en el consell rector almenys tenim presència, en altres ocasions ens hem quedat fora perquè només se tenen en consideració dos sindicats i no tres, no?

I bé, doncs, intentarem fer el que puguem, som tres sindicats que lluitem per la defensa d'unes condicions de treball dignes i en la mesura que això ens apropa, hem de col·laborar i hem de treballar.
Més enllà no podem dir, no?

També, al senyor Montiel, dir-li que efectivament, com un tema hi ha molts temes pendents.
En el poc de temps que he tingut d'intervenció, no he pogut estar en tot.

Que ens preocupa, a mi particularment, me preocupa també, contestant al senyor de Compromís, tot el que és la producció de treballadores i treballadors externs de la casa.
Quan parlem de condicions de treball saludables i dignes, no estic pensant només en la gent de la casa, sinó tota eixa gent que treballa fora i pense que l'administració ha de ser transparent i no pot copiar el model que ja estaven acostumats d'externalitzar-lo tot i amb unes condicions de treball precàries.

Això és un tema que ens interessa molt en particular al meu sindicat i que ens té molt damunt d'eixe tema.

Agraïsc al representant del PSOE que no me faça un examen, jo tampoc entenc molt bé açò de la compareixença, per això jo el que pensava que podria dir era el que puc aportar, el que pense que puc aportar ací al consell rector.
No sóc una experta en igualtat.
No tinc els estudis ni els màsters, ni les titulacions que tenen altres persones, només porte dotze anys d'activisme, formant-me i treballant a favor de la igualtat perquè és alguna cosa que em crec i que pense que hi puc fer alguna cosa.

I bé, doncs, no sé si tenen alguna pregunta més.

Tinc molt en compte la qüestió de les incompatibilitats morals.
Jo en este moment, no estic en cap càrrec del sindicat.
Ho he estat fins que vaig tornar a l'administració després de dotze anys i en este moment, doncs, l'única cosa que sóc, fora de funcionària de la conselleria d'economia sostenible, on estic destinada a la unitat d'igualtat, fora d'açò sóc delegada de la junta de personal dels serveis centrals, però delegada, no tinc cap càrrec en el sindicat, malgrat que podria compatibilitzar però no m'agrada perquè a més crec que ací també hi ha molta feina i a veure com puc compatibilitzar-la també amb el meu treball del dia a dia, a més.

El senyor president:

Molt bé, moltes gràcies senyora Gimeno.

Despedim la compareixent.
No se'n vagen, en un minut comencem la sessió altra vegada.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

El senyor president:

Senyories, continuem la sessió?
Per favor, per favor, senyories, continuem la sessió.
(Veus)

Compareixença del director territorial de TVE a la Comunitat Valenciana per a informar sobre la situació actual de l'ens públic a la nostra comunitat, sol·licitada pel Grup Parlamentari Socialista (RE número 104.
616)

El senyor president:

Senyories, continuem la sessió amb el punt número 4 de l'ordre del dia, compareixença del director territorial de Radiotelevisión Española.

S'ha rebut un escrit de 18 de juny de 2018 amb registre d'entrada 107.
140 que diu: Â«En contestación a su escrito de petición de comparecencia ante la Comisión de Radiotelevisión Valenciana i de l'Espai Audiovisual el próximo día 19 de junio a las 10:30, informo que no se producirá mi comparecencia porque así lo desaconseja el informe de los servicios jurídicos de la corporación Radiotelevisión Española que adjunto a ese documento.
Â» Firmat: Javier Gomar Albert, director territorial de Radiotelevisió Espanyola de València.

S'adjunta un informe jurídic que les seues senyories tindran a la carpeta.

Aleshores com que no ve el compareixent, el Grup Socialista m'ha demanat temps per a intervindre.
Algun grup més vol?

Doncs, Ciudadanos?
No?
(Inintel·ligible) .
.
.
Per un minut poden intervindre.

Doncs, té la paraula per un minut el senyor Montiel.

La senyora Caballero Hueso:

¿Por qué?
Primero yo, ¿no?
, que soy la.
.
.
, petición de comparecencia.
(Remors)

El senyor president:

Entenc que no estem davant del punt en si mateix, sinó d'una sèrie d'aportacions addicionals, a més, per un minut.

La senyora Caballero Hueso:

Muy bien.

El senyor president:

Senyor Montiel, té vosté la paraula per un minut.

El senyor Montiel Márquez:

Sí, muy brevemente.

Para manifestar nuestra queja por la ausencia del director territorial.
Entendemos que el informe jurídico hace una interpretación extensiva, incluso, del propio Estatuto y del reglamento de Las Cortes cuando dice que, cuando se refiere a otras personas en la comparecencia, ellos, un representante o un trabajador de la Radiotelevisión Española no estaría incluido, para también decir que nos parecería un gesto de normalidad democrática, y no es un ejercicio de control, sino una petición de comparecencia acerca de la situación que se ha padecido en el centro territorial, donde no olvidemos que han dimitido dos periodistas.

Y esto se enmarca además en una campaña de defensa de la pluralidad y la independencia de la Radiotelevisión Española, que llevan los trabajadores nueve semanas ya luciendo, vistiendo de negro los viernes para protestar precisamente contra la manipulación.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Montiel.

Pel Grup Parlamentari Compromís, la senyora Álvaro, havia demanat la paraula, per un minut.

La senyora Álvaro Cerezo:

Sí.
Lamentar òbviament la no-compareixença del director de Radiotelevisió Espanyola ací a València, a banda del que s'ha dit d'eixes dos dimissions, pel que es demanava.
Doncs, escolta, jo sóc de Castelló, a mi m'agradaria saber per què jo no tinc emissions en Castelló i per què els castellonencs i les castellonenques no tenim periodista que cobrisca Castelló des de fa més d'un any?
Coses que es van sol·licitar al senyor Gomar i que no ha contestat.

I per què estem sent privats de poder tindre una persona que atenga les nostres necessitats?
Com va ser el conveni de recol·locació de Radiotelevisió Espanyola de Paterna a Burjassot?
Un edifici que anem a pagar entre totes i tots, són qüestions que pense que haguera estat molt bé que el senyor Gomar vinguera avui a aclarir-nos.

A mi, com a castellonenca m'haguera agradat sentir i escoltar perquè Radiotelevisió Espanyola no fa connexions des de Castelló, mentre sí que les fa des d'Alacant i la nostra informació ve mesclada juntament amb la de València.

L'informe que ha enviat el senyor Gomar a mi no em satisfà en absolut, potser tinga raó en allò que fa referència a esta comissió parlamentària.
.
.

El senyor president:

Vaja finalitzant.

La senyora Álvaro Cerezo:

.
.
.
però no té res a veure ni dóna per vàlides les conclusions a les quals arriben en el Consell Assessor de Radiotelevisió Espanyola, al qual jo crec que se l'haurà de convocar en quant eixe consell assessor se convoque, tal com ha estat a la junta de síndics.

El senyor president:

Gràcies, senyora Álvaro.

Pel Grup Parlamentari Socialista, senyora Caballero, per un minut.

La senyora Caballero Hueso:

Sí, bueno, además de mostrar la disconformidad de este grupo por la no comparecencia, ya que en el informe remitido por el director territorial se habla de que Radiotelevisión Española no está bajo la autoridad de la Generalitat valenciana y por lo que las Cortes no asumen el control sobre ella, he de recordar que la ley de consell audiovisual sí da la potestad para vigilar los contenidos de cualquier medio público que emita en territorio de la Comunidad Valenciana.

Además, fuera del marco estrictamente legal, como representante de un medio público, no nos parece una petición descabellada que venga a dar cuenta de criterios que se aplican para elaborar las noticias que se produzcan en la Comunidad Valenciana y que son la base de la información que recibimos todos los valencianos y valencianas.
Además, hay que delimitar responsabilidades.
¿Cómo se configuran los informativos?
Para que explique…

El senyor president:

Silenci, per favor.

La senyora Caballero Hueso:

…las presuntas acciones de censura sufridas por los trabajadores, que ha provocado varias dimisiones.

Yo creo que sería un gesto de transparencia por parte de Radiotelevisión Española que viniera aquí a contarnos a los representantes de los valencianos, cómo y por qué se hace la información en el centro territorial.

Gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Caballero.

Finalitza eixe torn el Grup Parlamentari Popular, senyor Castelló.

El senyor Castelló Sáez:

Muchas gracias, presidente.

Créanme que nosotros posiblemente lamentemos tanto como el que más la no comparecencia, porque teníamos cosas muy interesantes que decir y datos muy interesantes que aportar para ver realmente de qué es lo que estábamos hablando.
Luego, si da tiempo, lo haremos en otros puntos sobre la censura, luego hablaremos de ese tema, si les parece.

Decir que el compareciente está en su derecho de no comparecer como expresa el informe jurídico.
El Grupo Popular lamenta que haya sido así y también lo que nos llama la atención es cómo a algunos les sorprende que no se pueda hacer con vecinos de Castellón, les sorprende ciertas informaciones, a nosotros también nos sorprende, pero en cambio no les sorprende que venga aquí la directora de À Punt hace veinte minutos y nos diga que con la llegada del Aquarius, en el que había acreditado seiscientos medios informativos de todo el mundo, no se retransmite en directo por cuestiones que todavía no sabemos.

¿Ese es el servicio público ahora de radiotelevisión que necesitábamos ahora los valencianos?
En fin.

Nada más, presidente.
Gracias.

La senyora Álvaro Cerezo:

Per al·lusions.

El senyor Castelló Sáez:

Por al·lusions no n'hi ha.

La senyora Álvaro Cerezo:

(Inintel·ligible) .
.
.
diputada se sorprende de.
.
.

El senyor president:

Podria dir-me exactament el contingut de l'al·lusió, senyora Álvaro?

La senyora Álvaro Cerezo:

El senyor Castelló se refería a una diputada que se sorprende de que no tenga emisiones en Castellón.

El senyor Castelló Sáez:

Yo no he dicho eso.
He dicho: Â«Hay quienes se sorprenden.
Â»

La senyora Álvaro Cerezo:

Una diputada se sorprenda.
.
.

El senyor Castelló Sáez:

(Inintel·ligible) .
.
.
, hombre, yo no caigo en esas trampas.

El senyor president:

Senyora Álvaro, crec que això forma part del raonament i no és una al·lusió directa.

La senyora Álvaro Cerezo:

Simplement era per dir al senyor Castelló que jo no he tingut l'oportunitat de preguntar.
Vosté, sí.
(S'interromp la gravació)

Proposició no de llei sobre el rebuig de la manipulació i la censura de Radiotelevisió Espanyola, presentada pel Grup Parlamentari Podemos-Podem (RE número 104.
670, BOC número 281)

El senyor president:

Passem ja directament al punt número 5 de l'ordre del dia: Â«Presa en consideració de la Proposició no de llei sobre el rebuig de la manipulació i la censura de RTVE, presentada pel Grup Parlamentari Podemos- Podem.
Â»

Té la paraula per a la presentació i defensa de la proposició, el portaveu del Grup Parlamentari Podemos-Podem, senyor Montiel, per huit minuts.
(Remors)

El senyor Montiel Márquez:

Sí, anava a plantejar una qüestió d'ordre.

Un minut.
Estem intentant aplegar a un acord, una transacció, un minut per acabar de perfilar-ho?

El senyor president:

Bé, el reglament contempla aquesta possibilitat, no cal que.
.
.
, un minut, per favor.
(Remors)

Pregue que operen el més ràpid possible.
(Remors)

El senyor Montiel Márquez:

Sí.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

El senyor president:

Aleshores, Compromís manté la seua esmena, també, no?
(Els diputats i les diputades parlen entre ells amb els micròfons desconnectats)

Aleshores la transaccional és entre l'esmena del Partit Popular i la de Compromis i el text original.
(Remors) Molt bé.
(Els diputats i les diputades parlen entre ells amb els micròfons desconnectat)

El que sí que demanarem, senyories, és que ens facen arribar el més prompte possible el cas definitiu de la transaccional.
(Els diputats i les diputades parlen entre ells amb els micròfons desconnectat)

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

El senyor president:

Senyories, proposem el següent: votem primer l'esmena viva del Grup Parlamentari Ciudadanos.
Després votem la transaccional i, després, fem un torn de quatre minuts per explicació de vot.
Va bé?
(Remors) Quatre minuts, màxim.

D'acord, va bé?

Doncs, votem l'esmena presentada pel Grup Parlamentari Ciudadanos.
Vots a favor?
2.
Estem fent la votació.
(Remors) Repetim.
Votem l'esmena presentada pel Grup Parlamentari Ciudadanos.
Vots a favor?
5.
Vots en contra?
(Remors) 8.
8 en contra, és rebutjada.

Ordre, senyories.

Votem ara l'esmena transaccional.
El text definitiu, el teniu?
(Remors) Teniu tots coneixement del text definitiu?

La senyora Caballero Hueso:

Coneiximent, sí, però còpia, no.
(Els diputats i les diputades parlen entre ells amb el micròfon desconnectat)

El senyor president:

No, doncs, esperem que facen còpia

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

El senyor president:

Tenen inconvenient que mentre facen la fotocòpia es faça el torn d'intervencions?
(Remors)

Tots d'acord?

Doncs, Grup Parlamentari Ciudadanos, per quatre minuts màxim.

Hem dit que mentre la.
.
.
(Un diputat intervé amb el micròfon desconnectat) Després votem.
(S'interromp la gravació)

Votem la transaccional.
Vots a favor?
(Remors).
 Unanimitat.

Hem quedat que faríem les intervencions igual, màxim quatre minuts.

Per quatre minuts, senyor Subiela?

El senyor Subiela Chico:

Gracias, señor presidente.

El Grupo Parlamentario Ciudadanos, por supuesto, está en contra de cualquier episodio de manipulación y censura como el que indica la propuesta de resolución.

En este caso, es en Radiotelevisión Española donde se está sufriendo y estamos del lado de esos profesionales que demandan independencia, que demandan veracidad y que demandan pluralidad, ¿no?

En esta comisión se ha hablado muchas veces, se ha nombrado muchas veces que ninguna, o difícilmente se puede encontrar una televisión pública en este país que pueda ser ejemplo.
Cuando hablábamos, o intentábamos, o se realizaba el proyecto de reabrir nuestros medios de comunicación públicos, À Punt, aquí hemos tenido un mal ejemplo, como fue el Canal 9, el anterior medio de comunicación que cerramos.

¿Para qué vamos a recordar otros medios de comunicación que no son ejemplo absolutamente de nada en este país y más bien cercanos a nosotros?
Pero ahora estamos hablando de Radiotelevisión Española y para nada se puede aceptar el trato que se le está otorgando.

Nosotros manteníamos, hemos mantenido nuestra enmienda porque entendíamos que este era un objetivo claro y que debería reunir el máximo de votos, el máximo de apoyo.
Así lo va a ser, aunque nosotros entendemos que mantener el tercer punto era mezclar objetivos.

Creo que el objetivo de apoyo a los trabajadores de Radiotelevisión Española está claro.

Creo que el tercer punto, que es un punto que ya se ha aprobado aquí en Les Corts y que ya se ha instado al gobierno a que realice, no tenía ningún sentido ponerlo aquí.
Son dos cosas totalmente distintas y entendemos que la aprobación del punto 3, que además no había tenido una votación unánime cuando se aprobó, nada tiene que ver con que se reduzca o elimine la manipulación, la censura o la falta de pluralidad en el ente nacional.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Subiela.

Ara per fixar posició, el Grup Parlamentari Podemos-Podem.
Amb quatre minuts, senyor Montiel.

El senyor Montiel Márquez:

En primer lugar, agradecer a todos los grupos que han sido favorables a alcanzar un acuerdo transaccional a partir de nuestra proposición no de ley y de las enmiendas parciales que se habían presentado.

Y explicar brevemente a qué obedece nuestra iniciativa.
Nuestra iniciativa, cuando se presentó el 17 de mayo, venía a llamar la atención sobre los hechos que se estaban produciendo en el centro territorial de Radiotelevisión Española, en el que en tan sólo en una semana habían presentado la dimisión dos profesionales, precisamente porque se les había impedido, había habido un veto, para exhibir el video de la secretaria, de la exsecretaria de estado de Comunicación, en el cual expresaba comentarios despectivos hacia un grupo de pensionistas concentrados en Alicante durante una visita del expresidente Rajoy.

Eso fue simplemente la punta del iceberg, la que nos tocó de más cerca porque, como todos ustedes saben, los trabajadores y las trabajadoras Radiotelevisión Española llevan una campaña desde hace tiempo en la que están rebelándose contra la manipulación gubernamental en Radiotelevisión Española.
De hecho, éste, el último llevan ya nueve viernes, probablemente sea el último viernes negro, el presidente actual de la corporación vence su mandato esta misma semana.

El señor presidente que dio.
.
.
, ha dado unas explicaciones peregrinas, tanto en sede parlamentaria como en el Congreso de los Diputados el pasado 29 de mayo, como en los medios de comunicación en los que dice que los trabajadores de Radiotelevisión Española, que se visten de negro para protestar contra la manipulación, son una minoría minoritaria.

Y además insiste en un comportamiento que yo creo que es absolutamente lamentable en tanto que tiene una actitud, basta repasar el diario de sesiones de ese 29 de mayo en el que el señor Sánchez Domínguez trata en tono despectivo a algunas de las personas que le interpelan.

Yo creo que esto es un caso que exige que se aceleren los trámites para la renovación de los órganos directivos de la corporación pública de Radiotelevisión Española y por eso hemos aceptado la enmienda presentada por Compromís, nos parece oportuna.

Aprovechamos para reiterar la petición de que se produzca, se reiteren de nuevo lo ya acordado por el pleno de Les Corts en mayo del año pasado, el 5 de mayo de 2017, cuando se acordó instar al gobierno a abrir una negociación para que las comunidades autónomas, y en concreto, la Comunidad Valenciana tuvieran mayores competencias en la gestión de los espacios televisivos valencianos y también se pudiera crear una forma de cooperación para la gestión de ese centro.

Por tanto, en ese sentido hemos rechazado la enmienda del Grupo Ciudadanos porque pensábamos que había que reiterar ese acuerdo adoptado por el pleno de las Cortes, de la misma manera que, haciendo un esfuerzo de consenso y diálogo hemos aceptado la enmienda del Grupo Partido Popular para hacer una defensa genérica de la libertad informativa, la independencia y la objetividad de la información y la condena de cualquier forma de censura y manipulación.

Pensamos que, finalmente se ha conseguido el objetivo de expresar la solidaridad de estas Cortes con los profesionales de la información que defienden la independencia, la veracidad y la pluralidad que han de regir el servicio público de radiotelevisión, de cualquier radiotelevisión.

Creemos que, en ese sentido, hoy podemos sentirnos satisfechos y, por tanto, agradezco, y acabo, la posición dialogante de todos los grupos.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Montiel.

És el torn de fixar posició del Grup Parlamentari Compromís.
Senyora Álvaro.

La senyora Álvaro Cerezo:

Gràcies, moltes gràcies, president.

Efectivament, des de finals d'abril, els i les treballadores de Radiotelevisió Espanyola es manifesten els divendres vestits de negres en pro d'una renovació de la ràdio i de la televisió públiques, lliures de censura i manipulació.

Fou en abril quan ambdues meses, la del congrés i la del senat, amb majoria del Partit Popular, paralitzaren la renovació del consell de Radiotelevisió Espanyola demanant nous informes.
Una reforma que ja estava pactada amb anterioritat i que de dur-se a terme comportaria l'obertura d'un concurs públic per a escollir el nou president del consell i els seus consellers.
Manament que finalitza este mes de juny i que, a hores d'ara, encara no ha sigut desbloquejat, malgrat tots els partits, tots, inclús Foro Asturias, han donat suport a la renovació pactada, excepte el Partit Popular, a hores d'ara.

És el Partit Popular qui, mitjançant la seua majoria en estes meses, està bloquejant dita reforma i qui està impedint el procés de més transparència i actual renovació.
Està obstinat a mantindre estructures arcaiques que han estat destapades en la campanya Â«Así se manipulaÂ» engegada per les treballadores de l'ens públic, que el 30 d'abril, llençant tuits les mateixes treballadores escrivien:

Â«Cuando te obligan a cerrar los videos por sistema con la versión del gobierno, te niegas y lo hace otro, así se manipula.
La información sobre corrupción que afecta al gobierno se da tarde y en un breve de veinte segundos y lo que afecta a otros partidos políticos se magnifica con directos, piezas y despliegues.
Â»

O fins i tot podíem llegir: Â«Cuando las noticias sensibles se redactan a seiscientos kilómetros de donde pasan y contra la opinión de los redactores que las cubren in situ.
Â»

I això últim, de redactar notícies en contra dels redactors que les cobreixen in situ, d'això últim els treballadors i les treballadores de Radiotelevisió Espanyola ací a casa nostra, en saben molt.
Dos dimissions estan provocades per la decisió unànime de no emetre un vídeo que perjudicava la imatge de l'anterior govern de Rajoy.

Això és censura, censura.
I arribats a este punt, tornar a lamentar-nos, lamentar-nos per una no-compareixença del director territorial de Radiotelevisió Espanyola a casa nostra per explicar com es troba l'ens públic, arran de les dimissions provocades per la no-emissió del vídeo on s'insulta els pensionistes a Alacant, per part d'un exmembre del govern de Rajoy.

En definitiva, el no vindre a comparéixer a estes Corts, el no voler explicar què va passar a Radiotelevisió Espanyola perquè dos càrrecs dimitiren i les excuses es posen en l'informe que se'ns ha fet arribar a tots els diputats i diputades, que a més aborda una problemàtica que no li correspon, com és la configuració del consell de Radiotelevisió Espanyola, al qual este senyor es deu, almenys mentre els diputats i diputades d'estes Corts acorden la permanència de l'òrgan.
.
.
, la negativa i dit informe demostra i evidencia que.
.
.
, el que a Compromís ja sabíem, que al Partit Popular i a certs directius de Radiotelevisió Espanyola de l'era digital se'ls fa encara molt costera amunt això de la transparència, la pluralitat i les llibertats de premsa i expressió.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Álvaro.

Per fixar posició, per part del Grup Socialista.

La senyora Caballero Hueso:

Sí, nosotros queremos que plantear aquí como idea principal que creemos que a los medios públicos lo que se le tienen que pedir, fundamental para que a partir de ahora desarrollen su trabajo, es que se cumpla la premisa de que los gobiernos no interferimos y como los gobiernos no interferimos es porque los medios deben ser independientes.

El Consell no interviene en la programación de À Punt.
El nuevo Gobierno de España no interviene en la programación de Radiotelevisión Española, pero esto es sólo desde hace tres semanas.

Podemos desde aquí, desde las Cortes, reivindicar que se dedique más tiempo a la información de la Comunidad Valenciana por parte de los servicios informativos de Radiotelevisión Española, claro que sí, y ahí tendrán, por supuesto, el apoyo del Grupo Socialista.

Hemos votado a favor, pero quiero mostrar el desacuerdo con la eliminación del término Â«bloqueoÂ» porque no es un calificativo a la situación que se vive en el Congreso.
Es una realidad de la que durante toda la legislatura viene aplicando el Partido Popular respecto a iniciativas que no son de su agrado en el congreso.

Y quiero dejar clara que la diferencia entre À Punt y Radiotelevisión Española en la Comunidad Valenciana es que aquí hemos tenido la oportunidad hoy y muchas otras veces y la tendremos muchas veces en el futuro, de que la directora venga y se le puede interpelar y preguntar, incluso intercambiar opiniones, que estemos o no de acuerdo, de una parte, o de otra.

El señor Gomar, el director territorial de Radiotelevisión Española no viene, no viene, con lo cual no puede dar su versión de qué es lo que está pasando en Radiotelevisión Española.
Después, podemos tener una opinión u otra, pero desde luego, la información de primera mano.
Y eso es una prerrogativa y nosotros la hemos planteado para que venga y nos cuente, desde su punto de vista, cómo se está funcionando y desde su punto de vista nos dé la información que él cree válida.

No hemos tenido la oportunidad y yo vuelvo a reiterar aquí que primero, por supuesto, las leyes se cumplen, pero la voluntad de transparencia de todos los servicios informativos y del ente Radiotelevisión Española queda en duda cuando el señor Gomar no viene a explicar las preguntas que tienen los representantes públicos, como somos los diputados y diputadas.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Caballero.

Per finalitzar és el torn de fixació de posició, el Grup Parlamentari Popular per quatre minuts, senyor Bellver.

El senyor Bellver Casaña:

Gracias, presidente.

Miren, antes hablábamos de quién éramos nosotros para examinar a una persona que nombra su sindicato como la más capaz para poder desempeñar un cargo.
Ahora parece que nos hemos metido en el tema de dar cursos de ética periodística, desde las Cortes Valencianas.

Nosotros estamos muy satisfechos de haber podido eliminar del acuerdo la referencia de manipulación y censura que se está produciendo en Radiotelevisión Española y que se extiende al centro territorial de la Comunidad Valenciana, creo que es bueno para estas Cortes haber eliminado eso, aunque sea en nuestro caso, a costa de haber introducido un acuerdo con el que no estamos de acuerdo, como es el punto tercero, pero que ya está tomado hace tiempo y que, por lo tanto, sigue su camino.

Miren, creo que cuanto más lejos nos apartemos de estas cosas, mejor, porque claro, cada uno tenemos nuestros puntos de vista.

A mí, de la información que sale territorialmente en la Comunidad Valenciana respecto a Radiotelevisión Española me parece objetiva y miren, se sorprenderían de cuál es mi conocimiento del tema y mi opinión sobre este asunto, pero seguramente porque va al otro lado de lo que ustedes piensan.

Y respecto al hecho al que han hecho referencia, decirles que el lunes 7 de mayo se emitió por Televisión Española esa noticia, se emitió dando pitos, abucheos, los comentarios en voz en off de esta señora, o sea, no se pudo dar ni antes ni de forma más completa, al minuto 2 es cuando aparecía, por fin, Mariano Rajoy en Alicante.

Hasta el momento, todo habían sido quejas, pero, en fin, yo no voy a dar cursos de ética periodística, pero siendo políticos no deberíamos meternos en esas coses.
Saben ustedes, por ejemplo en Canal Sur, el día que empezó el juicio de los ERE daban un curso de cocina repetido.

En TV3 las campanadas de este año se dieron pidiendo libertad para los presos y burlándose del 155.

Esas cosas pasan, pero creo que tenemos que dejar libertad a los periodistas y que se respeten sus derechos.

Les voy a decir otra cuestión: saben que al final que haya periodistas en medios públicos, que puedan hacer campañas, que se vistan de negro y hagan pública su reivindicación, deja claro y evidente que en esa televisión existe la pluralidad suficiente como para que eso se pueda hacer.

Hay otras televisiones públicas en las que un trabajador no puede permitirse realizar esas cuestiones porque lo echarían ipso facto y no estoy hablando de Radiotelevisión Española, estoy hablando de otras televisiones.

¿Por qué hablo de esto?
Porque cada uno tenemos nuestra vara de medir.
A ustedes les parecerá fenomenal que Empar Marco diga que hay cuestiones que no tienen la mayor importancia como: ¿cuánta gente está viendo la tele?
A nosotros nos parece que sí que la tiene.
Cuando gobernaba el PP a ustedes les parecía la audiencia una cosa fundamental, claro, a usted le parecerá que no tiene importancia que, en el primer informativo, como ha dicho antes mi compañero, digan que el PP está en contra de la liberación de las AP-7 y que el PP votó contra la televisión valenciana.

A nosotros nos parece importante que en la televisión pública valenciana se comience mintiendo a los valencianos.

A ustedes seguramente no, pero por eso, que nosotros juzguemos esto no nos parece en absoluto normal.
¿Que no se recoja en directo cuando llega al Aquarius?
A ustedes ahora les parece normal.
En otros casos eso hubiera sido, si hubiera estado gobernando el PP, un motivo clarísimo de manipulación y de dimisión del director.
Lo hubieran pedido ustedes.
Sí o sí, señorías.

Claro, que no sea importante el tema de la audiencia, pero sí el tema de los seguidores, como si fuéramos la Señorita Puri, el Guaje Salvaje, Pastrana o Superfalete, en vez de compararnos con Tele 5 o con Antena 3 o con Televisión Española, a ustedes le parecerá una cosa seria.
A nosotros nos parece una vergüenza, pero no por ello hemos de dejar de respetar la libertad y los derechos en cuanto a independencia y objetividad que tienen que tener los medios públicos, que, gracias a nosotros, sí que se ha incluido en esta transacción.

Nada más, presidente, muchas gracias.

 El senyor president:

Gràcies, senyor Bellver.
No hi ha més punts a tractar.

És closa la sessió.

(S'alça la reunió a les 13 hores i 48 minuts)