Untitled Document

<!--
body {
background-color:white;
color:black;
}
.text12 {
font-family:'Times New Roman','Times','serif';
font-size:10px;
font-weight:bold;
text-decoration:none;
color:black;
}
.text13 {
font-family:'Times New Roman','Times','serif';
font-size:10px;
text-decoration:none;
color:black;
}
.text14 {
font-family:'Times New Roman','Times','serif';
font-size:10px;
font-weight:bold;
font-style:italic;
text-decoration:underline;
color:black;
}
.text15 {
font-family:'Times New Roman','Times','serif';
font-size:10px;
font-style:italic;
text-decoration:none;
color:black;
}
.text16 {
font-family:'Times New Roman','Times','serif';
font-size:10px;
text-decoration:none;
font-variantsmall-caps;
color:black;
}
.text10 {
font-family:'Times New Roman','Times','serif';
font-size:10px;
font-weight:bold;
font-style:italic;
text-decoration:none;
color:black;
}
.para15 {
line-height:10,9px;
text-align:justify;
}
.para14 {
margin-right:29,2px;
line-height:10,9px;
text-align:justify;
}
-->



Comissió d'Economia, Pressupostos i
Hisenda realitzada el dia 7 de novembre de 2007.
Comença la
reunió a les 10 hores i 3 minuts.
Presideix el diputat senyor
Jesús Ros Piles.
Reunió número 4/III.

Compareixença del conseller de Medi Ambient,
Aigua, Urbanisme i Habitatge, senyor José Ramón García
Antón, per a informar sobre el Projecte de llei de pressupostos de
La Generalitat per a l'exercici 2008

El senyor president:

(Inoïble) .
.
.
la Comissió d'Economia, Pressupostos i
Hisenda, que vostés saben la vam suspendre ahir per la vesprada,
després de la compareixença de la consellera de Turisme.

Hui tenim entre mosatros el conseller de Medi
Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.
Li donem la benvinguda.
Vosté
ja sap açò com funciona, senyor conseller.
A partir
d'ara té vosté la paraula per a exposar-li a la
comissió les línies mestres del pressupost per a 2008 de la
seua conselleria.

El senyor conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme
i Habitatge:

Bon dia.

Moltes gràcies al president de la
comissió i als senyors i senyores diputats que formen part
d'esta.
És per a mi una satisfacció molt gran
també tornar a estar en esta comissió, en este cas per a
defensar els pressupostos d'esta nova Conselleria de Medi Ambient,
Aigua, Urbanisme i Vivenda.

La començaré en castellà,
perquè la traducció sempre queda un poquet mal i
contestaré en el que cada u me parle.

El objeto de esta comparecencia es presentar a sus
señorías el proyecto de presupuestos de la Conselleria de
Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda para el año 2008.

En primer lugar, como valoración global,
quiero decirles que se trata de un presupuesto en línea con los
objetivos de política económica de La Generalitat, de
estabilidad y sobre todo de mantenimiento del esfuerzo inversor.

Para una conselleria como esta, la pérdida de la condición de
región Objetivo 1 supone un cambio fundamental del marco financiero
que, con la contribución de las ayudas de la Unión Europea,
permitió durante muchos años, yo creo que un crecimiento
extraordinario y sostenido de la inversión en infraestructuras
ambientales y, muy especialmente, en infraestructuras hidráulicas de
saneamiento, depuración y reutilización de agua en la
Comunidad Valenciana.

El nuevo marco de financiación europea supone
una reducción muy importante de esas subvenciones.
Sin embargo, el
Consell yo creo que sigue manteniendo un esfuerzo muy importante en el
presupuesto para 2008 con el nivel de inversión para estas
políticas, como digo, medioambientales.
Se trata de un esfuerzo
especialmente significativo en un momento que, como saben, el modelo de
financiación autonómica vigente tampoco responde a la
realidad de la Comunidad Valenciana, no tiene en cuenta el gran crecimiento
que ha experimentado nuestra población y el consiguiente incremento
de la demanda de servicios.

Nuestra comunidad padece un déficit de
financiación que tiene su repercusión, de una forma clara e
indudable, sobre la disponibilidad de recursos para una conselleria inversora, aunque no
sea su vertiente más importante, pero en este caso muy inversora,
como veremos a lo largo de la comparecencia de los presupuestos.

A pesar de eso, el presupuesto de 2008 permite
mantener, como digo, un nivel de gasto muy alto en las materias propias de
la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, contando
tanto con el presupuesto propio de los programas que gestiona directamente
como con la inversión que adoptan con recursos propios las empresas
dependientes de la conselleria, especialmente la Entidad de Saneamiento de Aguas
Residuales y el Instituto Valenciano de la Vivienda, también con
VAERSA.

Por tanto, estamos hablando de un presupuesto de la conselleria que asciende, el
presupuesto propio de la conselleria, a 452,8 millones de euros.
Pero, también, los
presupuestos de las empresas de entidad de saneamiento, con 352,8 millones
de euros; el Instituto Valenciano de la Vivienda, con 145,7 millones de
euros y, VAERSA, con 78,8 millones de euros, hacen que las actuaciones que
vamos a tener en ejecución este año próximo, pero que
no se reflejan en el presupuesto de 2008, porque se han contratado por el
método alemán de pago aplazado y suponen en torno a 17
millones de euros, 17 millones de euros es solo la anualidad del 2008.
Estaríamos casi multiplicando por 3 ó 4 la inversión
global de esas obras contratadas por el modelo alemán.
Es decir, un
presupuesto total que supera los 1.
000 millones de euros, creo que son,
1.
045 millones de euros: el presupuesto de la conselleria 452,8; la Entidad Pública de Saneamiento,
352,8; VAERSA, 79 y, el método alemán, 17.
Estaríamos
hablando creo de 1.
045 millones de euros.

Otra cuestión que hay que resaltar es la
proporción de ese gasto destinado a inversión en
infraestructuras.
El presupuesto de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua,
Urbanismo y Vivienda se destina en más del 78% a inversión, a
operaciones de capital, que son el capítulo VI y el capítulo
VII.
Se trata de la proporción más alta entre
inversión y gasto corriente de todos los departamentos de La
Generalitat.
Creo que esto es significativo respecto al carácter
inversor de esta conselleria y el importante nivel de eficacia en la gestión que
ello supone o tiene que suponer.

Agua.
Entrando a valorar las diferentes áreas
del presupuesto, quisiera destacar, en primer lugar, la política de
agua.
Este año las inversiones de modernización de
regadíos, que hasta ahora estaban en el presupuesto de la
Conselleria de Agricultura, han pasado a integrarse en el Programa de
infraestructuras hidráulicas.
El gobierno ha considerado que el agua
tiene que ser una concepción única.
Todos los presupuestos de
agua, tanto de Agricultura como lo que había en Medio Ambiente o en
Infraestructura, todo está recogido en esta nueva Dirección
General del Agua que, como digo, engloba todo.

Bueno, pues este año las inversiones de
modernización de regadíos también están dentro
de este presupuesto, que suponen una inversión de 33 millones de
euros más que en 2007, sin tener en cuenta el modelo alemán
que ya tiene desarrollado la modernización de regadíos y que
va a continuar desarrollando con algunas actuaciones como numeraré
ahora.

En conjunto, entre la conselleria y la entidad de saneamiento, y descontando las
transferencias de capital de la conselleria a la entidad, las políticas de agua cuentan en 2008
con un presupuesto de casi 500 millones de euros.
Estaríamos
hablando de que prácticamente el 50% del presupuesto de todo el
grupo de la conselleria está destinado a las políticas de agua.
A esto
hay que añadir que en 2008 vamos a tener en ejecución un
importante proyecto contratado con el método alemán, que es
la modernización de regadíos del canal bajo del Algar.
Y que
estamos preparando otro proyecto también autorizado por el
método alemán que es el postrasvase, las obras del
postrasvase Júcar-Vinalopó, no tanto como postrasvase
Júcar-Vinalopó, porque ustedes saben que no creemos para nada
lo que se está haciendo con el Júcar-Vinalopó, pero
sí como vertebración de los riegos del Vinalopó y
mejorar las conducciones, que es el proyecto que está terminado y el
proyecto que se está tramitando para sacar a licitación de
forma próxima por este método alemán, obra que ya
está autorizada en los presupuestos de este año 2007.

Por tanto, 500 millones de presupuesto total para
políticas de agua, de los cuales más de la mitad, 274, se
destinan a construir, mejorar o ampliar infraestructuras hidráulicas
mediante actuaciones directas de La Generalitat; 110 millones, a
través el capítulo VI de la conselleria, y 164 millones a través de la entidad de
saneamiento.
Más de 155 millones de euros se destinan a
explotación y mantenimiento de las depuradoras que gestiona la
entidad de saneamiento.

El tema yo creo.
.
.
, insistir, es fundamental para
toda la política medioambiental que se está haciendo, toda la
política de evitar contaminación, toda la política de
aprovechar al máximo los recursos y de hacer que, bueno, la
sostenibilidad, esa palabra tan manida, sea, de verdad, una política
seria y de gestión en esos temas de agua que estamos desarrollando.
Y esto se financia, además, con el canon de saneamiento que este
año se va a incrementar un 10% en los presupuestos de 2008.
16
millones de euros se destinan a financiar las inversiones de ayuntamientos,
comunidades de regantes y otras entidades en obras de mejora de la
gestión del agua.

Por tipos de actuación, la inversión en
infraestructuras se distribuye del siguiente modo: saneamiento, incluido
actuaciones en construcción y ampliación de depuradoras,
tratamientos terciarios y reutilización, 124,4 millones de euros;
infraestructuras específicas de reutilización, 21 millones de
euros; modernización de regadíos e infraestructuras agrarias,
45,8 millones de euros; abastecimiento, 17,7 millones de euros;
encauzamientos, 59 millones de euros; otras inversiones, como plantas de
compostaje y expropiaciones, 10,6 millones de euros.

Son muchas las obras que con este presupuesto
podremos iniciar o continuar y poner en servicio este año
próximo, porque, vamos, no quiero, pero el montante de estas
anualidades de 2008 supone una inversión en obra, en obra, de
prácticamente cuatro veces lo que figura en los presupuestos.
Si 500
millones es el presupuesto o la anualidad de 2008, unos 2.
000 millones
sería lo que está reflejando en las obras que se ponen en
marcha como consecuencia de esos 500 millones que tenemos de anualidad este
año.

Son muchas las obras que con ese presupuesto podemos
iniciar o continuar y poner en servicio este año próximo.
Si
les interesa les podré dar todos los detalles que quieran.
Pero en
particular me gustaría destacar que con estos presupuestos vamos a
poner en marcha las actuaciones de prevención de inundaciones que
hemos detectado como más urgentes tras las inundaciones del pasado
mes de octubre en las zonas de la Marina Alta y la Safor.
 Para
iniciar esa actuación tenemos dotación económica
dentro de las partidas genéricas de nueva infraestructura de
encauzamiento del programa 512.
10.

En conjunto, para terminar con este apartado del
presupuesto destinado a la política del agua, sólo quisiera
destacar que más de 2/3 de la inversión real, el 70%, se
dedica a infraestructuras y a actuaciones directamente relacionadas con el
ahorro y la gestión eficiente del agua.
Y, en este sentido,
mencionar que el programa 512.
10 incluye para 2008 un proyecto de nueva
creación para infraestructuras de ahorro de agua urbana, dotado con
4 millones de euros.

Vivienda.
La segunda gran área de mi conselleria por volumen de gasto
es la política de vivienda.
Considerando el presupuesto del
programa, el 431.
20 y el presupuesto propio del Instituto Valenciano de la
Vivienda y descontando las transferencias internas y pagos por las obras
que el instituto valenciano ejecuta por cuenta de la conselleria, tenemos un presupuesto
total para vivienda en 2008 de 260 millones de euros.
El 75% del programa
431.
20, más de 95 millones de euros, se destina al Plan de vivienda,
que es la partida singular más importante de todo el presupuesto de
la conselleria.

Este presupuesto es suficiente para cubrir las ayudas
comprometidas dentro del plan 2005-2008 que, como saben, es un plan
nacional al que nosotros estamos ahí con una parte importante, como
veremos ahora.
Yo creo que es un plan que estamos cumpliendo a muy buen
ritmo.

Les puedo decir, por ejemplo, que en el último
ejercicio cerrado por el plan, el programa 2006, se financiaron cerca de
16.
000 viviendas, con un nivel de cumplimiento global del 118%, incluyendo
tanto las ayudas a construcción de viviendas protegidas como las
ayudas para rehabilitación, alquiler y suelo.

En particular puedo destacar los niveles de
cumplimiento de actuaciones concretas, como la construcción de
viviendas para alquiler, 134%; la rehabilitación, 137% o la
adquisición de viviendas de segunda mano, 203%.
O sea, son partes
del plan que han tenido una muy buena acogida en la Comunidad Valenciana y
creo que se han gestionado correctamente.

A finales de septiembre, en el cuarto mes del
programa 2007 que, como saben, a efectos del plan concertado en el
ministerio se inicia en el mes de junio, cuando hablamos de 2004-2008 no
estamos hablando de todo, o de 2005-2008, no estamos hablando de todo el
2005 sino que es de junio de 2005 a junio de 2006.
Llevábamos ya
cumplido más, de este año, desde junio a ahora, llevamos ya
cumplido más de un 62% de los objetivos del plan.
Prácticamente el triple que el nivel medio del cumplimiento del plan
que en el conjunto de España está en el 22%.
Por tanto,
estamos cumpliendo el Plan de vivienda con un ritmo muy superior a los
objetivos iniciales y el presupuesto de 2008 nos va a permitir seguir con
este ritmo y atender todos los compromisos.

Quiero destacar, bueno, la importancia que en este
2007 están teniendo las viviendas de protección oficial y el
grado de cumplimiento de este año 2007, que viene a jugar un poco
por la situación del sector.

Junto al Plan de vivienda, el programa 431.
20
contiene también dotaciones importantes para inversión
directa, que este año tienen un 13% más de presupuesto que en
el año anterior.

En otras actuaciones, en 2008 destinamos más
de 7 millones de euros a reparación y rehabilitación de
viviendas del patrimonio de La Generalitat.
Financiamos las obras
ejecutadas a través del instituto valenciano en el centro
histórico de Valencia.
Cubrimos el coste de los informes
técnicos sobre conservación de edificios exigidos para las
actuaciones de rehabilitación y otros.

Como novedad, este año el presupuesto incluye
un nuevo proyecto de inversión.
Se llama Nuevas Infraestructuras y
Equipamiento Urbano.
El objetivo es poner en marcha nuevos proyectos de
equipamiento público en barrios degradados.
O sea, ya no tanto lo
que es la vivienda sino equipamiento, urbanización, buenas
condiciones, digamos, de borde de esas edificaciones, que vamos a realizar
con el objetivo esencial de superar carencias y atraer inversión
privada que contribuya a regenerar esas áreas urbanas.
Por eso tiene
una dotación relativamente pequeña, 1 millón de euros,
que irá creciendo en los próximos años a medida que se
vayan definiendo y poniendo en ejecución los nuevos proyectos.

Por su parte, el instituto valenciano va a invertir
alrededor de 100 millones de euros en construcción de viviendas para
venta y alquiler en rehabilitación y en urbanización de suelo
destinado a facilitar la construcción de vivienda protegida.
Yo
estoy convencido que puede que esa inversión sea mayor, lo que pasa
que para el IVVSA, no va a suponer ningún gasto porque.
.
.
Bueno,
como sociedad pública, pero sociedad anónima, tiene la
posibilidad de adquirir y vender; en definitiva, de hacer políticas
de suelo que es lo que vamos a potenciar a tope y lo que estamos
potenciando a tope en el Instituto Valenciano de la Vivienda.

Medio Ambiente.
Un tercer bloque de actuación
fundamental dentro de las competencias de la conselleria son las relativas a la conservación y
gestión del medio natural.
Las actuaciones de este bloque se
financian con tres programas presupuestarios: el programa 442.
30,
conservación del medio natural, con 18,6 millones de euros; el
programa 442.
40, restauración y protección de los recursos
naturales, con 61,5 millones; y el programa 442.
80, conservación de
espacios naturales, con 22 millones.

Además, también aquí tenemos que
tener en cuenta un volumen adicional de obras en torno a 7 millones de
euros en la anualidad 2008.
Estos 7 millones de euros equivalen
aproximadamente a unos 23 millones de euros de obra global, en este caso,
en reforestación a lo largo de toda la comunidad, más o menos
una tercera parte por provincia, que tenemos contratado por el sistema de
pago aplazado y no tienen, por tanto, reflejo en el presupuesto del 2008,
pero que estarán en ejecución, en este año.
Son obras,
obras, actuaciones ya adjudicadas y que están iniciadas o a punto de
iniciarse.
Por tanto, en conjunto, tenemos un total de más de 109
millones de euros para el 2008, para estas políticas de
conservación, protección y mejora ambiental.

En conservación de espacios naturales, que es
el programa 442.
80, las inversiones del capítulo VI tienen un
crecimiento significativo respecto al año anterior: un 5%.
Con 16,5
millones de euros en capítulo VI, para el 2008, vamos a ejecutar
proyectos como la creación o acondicionamiento de centros de
visitantes, de información en las áreas de la Tinença
del Benifassà, Peñagolosa, sierra Calderona, el
Montgó, sierra Mariola, sierra Gelada y otros; realización de
exposiciones en parques naturales; instalaciones de observación,
señalización de los parques del Turia, Puebla de San Miguel y
Sot de Chera; adaptaciones para facilitar la accesibilidad de personas con
movilidad reducida; adquisición de terrenos privados en parques
naturales, etcétera.
Este programa tiene, además, doce
líneas de subvención destinadas a subvencionar, por ejemplo,
actividades agrícolas relacionadas con parques naturales, por
ejemplo, Riegos de Levante por el Fondo d'Elx, el marjal de
Pego-Oliva, la Albufera- y ayudas para actuaciones en parajes
naturales municipales, actividades de investigación y
elaboración de directrices.

Dentro también del área medioambiental,
el programa 442.
40, restauración y protección de los recursos
naturales, cuenta con una dotación de 61,5 millones de euros, en su
mayor parte, un 70%, a operaciones de capital.
Dentro del capítulo
VI de este programa la dotación más cuantiosa, 13,7 millones
de euros, es la que se destina a prevención de incendios forestales,
construcción y mantenimiento de caminos, áreas de
cortafuegos, puntos de agua y observatorios forestales.

Y por otra parte, tenemos las actuaciones de
repoblación forestal y lucha contra la desertificación con
una inversión, en 2008, de 13 millones de euros, incluyendo los 6
previstos en el capítulo VI, más los 7 que les decía
antes, en la anualidad 2008, de modelo alemán, en las actuaciones
que se están realizando.

Y por último, dentro también del
Programa de restauración y protección de recursos naturales,
hay dotación para desarrollar proyectos como bosques metropolitanos,
parque del Turia y Serra Grossa, promoción del voluntariado, ayudas
a propietarios de montes para infraestructuras de prevención de
incendios y para acciones que mejoren el medio forestal, estudio,
investigación, etcétera.

El tercer programa presupuestario que integra este
bloque medioambiental es el programa 442.
30, que es la conservación
del medio natural.
Tiene una dotación de 18,6 millones de euros, de
los cuales 13,8 son también operaciones de capital.
Las inversiones
de este capítulo VI se destinan a infraestructuras de
protección de la fauna y la flora, de caza y pesca, y de
microreservas de flora, mantenimiento del banco de datos de
biodiversidad.
.
.
, y otras.
En 2008 este capítulo, con un presupuesto
de 6,4 millones de euros, tiene un crecimiento relativo del 27%.
Además, el programa, cuenta con veinte líneas de
subvención dotadas con 8 millones de euros.
Con ellas se financian
ayudas a propietarios públicos y privados de terrenos naturales para
microreservas de flora; colaboramos con las federaciones de caza y pesca
para la gestión de especies y mejora de hábitats;
desarrollamos proyectos de investigación, congresos y exposiciones;
ayudamos a los municipios incluidos en las zonas de influencia de las
reservas de caza; llevamos a cabo los convenios firmados con las
confederaciones hidrográficas para actuaciones de
restauración hidrológico-forestal, con una dotación de
este año de 6,5 millones de euros.

Entre las actuaciones de este programa, y de las que
como acabo de explicar se financian con el programa 442.
20, la
regeneración forestal en la Comunidad Valenciana cuenta para el 2008
con una inversión de cerca de 20 millones de euros.
Así pues,
20 millones de euros destinados a unas actuaciones, que como saben, cumplen
un papel fundamental desde el punto de vista ecológico, desde el
punto de vista paisajístico, y como medio de lucha contra la
erosión del suelo y la desertificación, y también,
como estrategia para reducir los riesgos de inundación.

Otro capítulo importante es la gestión
de residuos.
Este es otro de los sectores de actuación de la conselleria.
.
.
, es la
planificación y gestión de residuos.
El programa
correspondiente, que es el 442.
50, cuenta con una dotación de 14,5
millones de euros para el año 2008.
Este programa se dirige a
financiar las actuaciones de valorización de residuos,
minimización de residuos industriales, reutilización y
reciclaje, y también la restauración de espacios degradados.

El capítulo VI responde al nivel de desarrollo
alcanzado por las actuaciones que ejecuta La Generalitat, entre las cuales
se incluyen, entre otras, los ecoparques de Novelda y Cofrentes, ya con
proyectos terminados; la terminación de la descontaminación
de lodos en la desembocadura del Turia; el sellado del vertedero de Marines
y Vall d'Uixó; la desgasificación de antiguos
vertederos, como pueden los de Villena, Llíria, Sagunto y otros.

A esa inversión directa de la conselleria se une la que
está realizando VAERSA en instalaciones como las plantas de
Buñol, Villena y Alcoy, y ampliación de la planta de Denia,
así como otras instalaciones y sistemas de aprovechamiento
energético.
Con ellas, VAERSA aporta 4,5 millones de euros a la
inversión de La Generalitat en materia de gestión de
residuos.

Por otra parte, dentro también de este
programa, hay que destacar que la subvención destinada al
funcionamiento de los consorcios constituidos para la ejecución de
los planes zonales de residuos ha crecido un 200%, pasando de 300.
000 euros
en el 2007 a 750.
000 euros en el 2008.

Y, por último, creo que hay que destacar
también, la creación, con el presupuesto para el 2008, de una
nueva línea de subvención destinadas a ayudar a las entidades
locales a adquirir contenedores para la recogida selectiva de materia
orgánica procedente de grandes productores: hospitales, mercados,
restaurantes, comedores, etcétera.

Urbanismo.
Pasando a otro de los programas
presupuestarios de la conselleria voy a referirme ahora al capítulo.
.
.
, al 432.
20, que
es urbanismo.
Sus señorías conocen perfectamente que las
actuaciones en urbanismo no son de inversión, no son de obra, no son
de infraestructuras; son de planificación, son de control y son, en
definitiva, de estrategias de futuro.
Este programa tiene en el 2008 un
presupuesto de 11,6 millones de euros, con los que se financian
fundamentalmente las actuaciones de la conselleria en materia de tramitación y gestión del
planeamiento urbanístico, y las actuaciones de estudio y
redacción de planes, y demás instrumentos de
ordenación territorial.
En concreto, estas actuaciones de
redacción de planes territoriales de ordenación, dispone para
el 2008 de 2 millones de euros.
También se contemplan reacciones
para la sostenibilidad y calidad de vida previstas en nuestra
legislación territorial dotadas de 2,1 millones de euros.
Esta
dotación es menor que la prevista en el presupuesto para el 2007,
pero está previsto.
.
.
Esta previsión no se ha cumplido porque
no se han llegado a poner en marcha de manera efectiva los mecanismos
previstos en la legislación para ello.
La dotación del 2008
es más ajustada y suficiente.

Por otra parte, las ayudas a municipios para
planeamiento urbanístico se incrementan en un 4%, con una
dotación para el 2008 de 2,6 millones de euros.
También se
van a financiar una serie de trabajos con universidades para
definición de indicadores de calidad urbana, indicadores de
ocupación de suelo para usos urbanos, guías de diseño
y de planificación urbana y sostenible.
Y se contempla la
dotación para la creación y funcionamiento del Consejo
Superior de Territorio y Urbanismo.

Y, para terminar, voy a referirme a dos programas que
tienen una menor repercusión presupuestaria, pero que tienen una
gran importancia política dentro de los objetivos de la conselleria para esta
legislatura, son los programas de cambio climático y de paisaje.

El paisaje, con el presupuesto del 2008, la
política del paisaje cuenta por primera vez con un programa
presupuestario propio y separado.
El programa 442.
70 está dotado con
3,5 millones de euros.
En el 2008 vamos a poner en pleno funcionamiento la
nueva Dirección General del Paisaje y el nuevo Instituto del
Paisaje.
De ahí que los capítulos de gastos de personal y de
funcionamiento crezcan visiblemente respecto a las dotaciones del
año anterior, cuando la política de paisaje no tenía
ni organización administrativa separada ni personal propio como
sí lo tiene ahora.

Por su parte, para poner en marcha el Instituto del
Paisaje se prevé una dotación de 1,1 millón de euros.
Esto permitirá que el instituto, después de la reforma legal
prevista en la Ley de acompañamiento, esté totalmente
operativo en el 2008.
Y entre la dirección general y el instituto se
destinan, en el 2008, medio millón de euros a trabajos de
investigación en materias de paisaje, un área de conocimiento
prácticamente nueva en la Comunidad Valenciana y en España.

El capítulo VI, se destinan a la
elaboración del Plan de acción territorial del paisaje
841.
000 euros, y a trabajos de asistencia técnica.
De este modo se
van a preparar los instrumentos y proyectos que permitirán poner en
marcha nuevas inversiones reales en paisaje, que se podrán iniciar
en el 2008, pero que tendrán su materialización más
importante en el 2009 y 2010.
Para impulsar la colaboración con los
ayuntamientos en materia de paisaje, también se han establecido dos
líneas de subvención con un total de 1,1 millón de
euros, destinadas a financiar tanto la elaboración de estudios de
paisaje como la ejecución de actuaciones de regeneración
paisajística.

Cambio climático y calidad ambiental.
Por
último tenemos el programa 442.
60, cambio climático y calidad
ambiental, con un presupuesto de 6,8 millones de euros.
Aunque la
dotación económica de ese programa es relativamente reducida
si se compara con otros programas de la conselleria.
.
.
, yo tendría que decir aquí que
prácticamente casi todos los programas de la conselleria van dirigidos
también a lo que es cambio climático y calidad ambiental:
todos los programas de agua; todos los programas medioambientales de
reforestación, de lucha contra incendios, contra inundaciones.
.
.
;
todo tiene que ver con la calidad ambiental y con el cambio
climático.
Pero, específicamente, 6,8 millones de euros, que
tiene una carga inversora.
.
.
Sin embargo, es interesante destacar que este
es uno de los programas que experimenta un mayor crecimiento en el 2008,
con un 11% más que en el 2007.
Este crecimiento es indicativo de la
importancia que el Consell da a las políticas relacionadas con el
cambio climático.

En ese sentido, en el 2008, ponemos en marcha dos
nuevas líneas específicas relacionadas con el cambio.
Por un
lado, una dotación de 120.
000 euros para realizar actividades de
investigación con la Universidad de Valencia y con la Universidad
Politécnica, destinadas a la elaboración de la estrategia
valenciana en el cambio climático.
Y por otro, también, se
crea una nueva línea de subvención, 145.
000 euros, destinadas
a financiar actividades de los municipios dirigidas a mitigar o a adaptarse
ante el cambio climático.
El objetivo es crear una red valenciana de
ciudades ante el cambio climático con el apoyo de La Generalitat.

Por lo demás, este presupuesto permite
continuar desarrollando todas las actuaciones de carácter permanente
que ya venía desarrollando La Generalitat en materia de
mantenimiento y mejora de la red de control de la calidad del aire, control
integrado de la contaminación, control de emisiones-Protocolo de
Kioto, educación ambiental, formación ambiental para
empresas, etcétera.

Conclusión.
Este es el presupuesto que el
Consell propone para el próximo año en las materias propias
de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.
Hemos
tratado de aprovechar todas las líneas de financiación
posibles incluyendo las inversiones extrapresupuestarias de las empresas y
el método alemán.
Y hemos conseguido movilizar un volumen de
recursos económicos que supera los 1.
000 millones de euros.
Creo que
supone un esfuerzo muy considerable por parte del Consell y, sin duda, va a
suponer una contribución muy importante para mantener el nivel de
inversión en infraestructuras y en edificación en la
Comunidad Valenciana, y para satisfacer las demandas de los ciudadanos en
cuanto a calidad de entorno, acceso a la vivienda y utilización
eficiente de los recursos hídricos.

Quedo a su disposición para todas las
aclaraciones que consideren oportunas y que pueda realizar.

Gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor conseller.

Abans de donar-los la paraula als grups, van a entrar
els tècnics que han de vore alguna cosa en algun micròfon que
no funciona i està complicant les gravacions.
És
qüestió d'uns segons.

El senyor president:

Anem a reprendre, després d'estos segons
d'interrupció i una vegada reparades les qüestions
tècniques, pareix.

És el moment que els grups polítics
preguen la paraula, per a donar l'opinió sobre el que el
conseller ha estat exposant respecte als pressupostos de l'any 2008.
(Remors)

Senyories, un poc de silenci.

En primer lloc, té la paraula el senyor
Torró, en representació del Compromís.

El senyor Torró Gil:

Bé, moltes gràcies.

La veritat és que és ben difícil
en els deu minuts que tenim de temps, tractar de fer una valoració
acurada i detallada d'uns pressupostos tan diversos com són
els de la Conselleria de Territori i Habitatge.

Vaig a tractar d'entrar.
.
.
, fer quatre
pinzellades globals i després entraré en alguns punts
concrets que crec que són destacables.
D'una banda, vore una
certa contradicció que hi ha al plantejament, vull dir, sembla que
el pressupost augmente un poc per damunt de la mitjana, però quan es
té en compte el canvi d'unes partides a unes altres per a la
reestructuració de la conselleria, en realitat eixe creiximent no
és tant, més bé hi ha un creiximent -crec
jo- important en el tema de l'aigua, on el Consell és
nota que ha fet un esforç tenint en compte la pèrdua de fons
europeus, que es nota molt en totes les partides d'ingressos, per a
tractar de mantindre, inclús, augmentar eixe tipus
d'inversions.
Si descomptem això, en realitat, en la resta de
partides, jo crec que hi ha una baixa.
.
.
en l'esforç
pressupostari que crec que, a més, el paguen, especialment, els
capítols de territori i habitatge.
El medi ambient, més o
menys, creix més o menys com la mitjana, per tant, millora
inclús una miqueta; però, en canvi, el que és
territori i habitatge es veu una reducció molt important dels seus
capítols.

Bé, això jo crec que té
problemes, problemes, sobretot, tenint en compte a què es dediquen
les partides de territori i habitatge, que són fonamentalment a
l'ordenació del territori, sobretot, i especialment a les
polítiques d'habitatge, que jo crec que en estos moments,
conjunturalment, són especialment importants atesa la conjuntura
econòmica a la qual ens veiem els problemes que hi han tan greus
sobre habitatge.

Per això, voldria -ja que tinc poc
temps- parlar especialment d'aquestes qüestions.
En primer
lloc, on està el fons d'equitat territorial?
Que es parla molt
d'ell, però jo no l'acabe de vore materialitzat en cap
partida i apareix -insistisc- en diverses línies
d'actuacions i d'objectius, però en canvi
després, a l'hora de la veritat no sembla concretar-se en res.
Molt d'estudi en totes estes partides, però poca
concreció quant a les accions concretes a realitzar.

Bé, jo davant de tant d'estudi i tanta
preocupació pels problemes relacionats amb l'ordenació
del territori, només té una explicació i és que
hi han problemes, problemes grossos, problemes grossos en el tema
d'ordenació del territori del model territorial que tenim, per
això, supose que és per què es dedica tant
d'estudi, però en la pràctica -insistisc-
hi ha molt poca concreció a l'hora d'abordar els
problemes reals que es deriven d'eixe model territorial, quan
són prou evidents per a tot el món, jo crec, inclús,
per a la mateixa conselleria que, evidentment, es preocupa per això.

Un apunt, es parla de moltes coses, del litoral,
del.
.
.
no es parla per a res de la protecció de les hortes, eh?
i
això és un tema que cal tirar a faltar dels temes.
Després, en els temes d'habitatge, els temes d'habitatge
a mi semblen una de les parts més decebedores del pressupost, no?
(So d'un telèfon mòbil) Disminuïx l'adquisició d'habitatges,
augmenta la construcció d'habitatges públics, que de
tota manera seguixen una partida, absolutament ínfima, perquè
a penes no arriba ni al milió cinc-cents mil, val?
I, sobretot, el
Pla d'habitatge que.
.
.
(veus) Sí, ja sé que és un pla
plurianual, però que no sols que no manté la quantitat de
diners que tenia l'any passat sinó que la disminuïx en un
1,34%.
Per tant, parlar que és una partida molt important,
efectivament ho és, però és una partida que
lògicament deuria ser molt més alta i, sobretot, tenint en
compte que el Pla d'habitatge no aborda fonamentalment el que
nosaltres creiem que seria, sobretot, una forta inversió en
habitatges públics, que és l'element central per a
tractar de resoldre els problemes que hi ha en estos moments.

Bé, per anar.
.
.
perquè veig que se
m'acaba el temps, que hi han moltes coses per a parlar.
Bé, en
el tema del canvi climàtic, jo també és una de les
parts que realment m'han decebut, perquè després de tot
el que hem vist estos mesos i tot el que hem estat parlant en ple, en
comissió i vista la teòrica voluntat del Partit Popular per a
abordar esta qüestió, quan un entra a eixa Direcció
General pel Canvi Climàtic, que és un nom molt bonic, veu que
la política de gestió de residus pràcticament
és idèntica a la que existia, i que per a encabir-la dins
d'eixa direcció general s'afegixen unes línies
d'actuació parlant que cal evitar que els abocadors emeten
gasos; la veritat és que no sé, havera pogut ser un poc
més original a l'hora de tractar de buscar una
justificació per a poder clavar la gestió de residus dins de
canvi climàtic, però sobretot, quan u entra en el que
és realment el canvi climàtic, que és el que abans es
deia qualitat ambiental, realment, és que no hi ha,
pràcticament, cap variació.
Vull dir, un analitza les
partides del 2007 respecte a qualitat ambiental i analitza les del 2008
respecte a canvi climàtic i qualitat ambiental i veu que és
quasi idèntic, val?
; l'única diferencia és que
s'han llevat tots el temes que en qualitat ambiental anaven referides
a l'aigua i això es transferix, lògicament, a la
Direcció General de l'Aigua, cosa que sembla normal; la resta,
pràcticament, més o menys, és el mateix.
L'únic que hi ha un cert increment és en -un
increment significatiu, però també molt per davall de la
mitjana del pressupost- és en el control de la
contaminació: el Protocol de Kioto, perquè la resta de
partides realment baixen.

Sincerament, no sé, ja sé que és
un tema transversal, però és que ahir també
parlàvem d'algunes altres conselleries que també.
.
.
, la
transversalitat no justifica això, si u crea una direcció
general o crea partides específiques per a lluitar contra el canvi
climàtic, no espera només que tota la resta de partides es
dediquen a això, sinó que, a més, hi haja un increment
substancial de les partides destinades a això, perquè, si no,
tota la part que hauria de vore amb els estudis que s'han de fer
respecte a canvi climàtic, doncs, van a quedar-se,
pràcticament, en res.

Respecte als temes de conservació del medi
natural.
Bé, cal reconéixer l'esforç que es fa
per tractar de compensar les disminucions, com passa també en el
tema de l'aigua, de les disminucions de determinats ingressos o
aportacions que venien a altres inversions.
Jo crec que ahí
també s'hauria de tindre en compte, doncs, que sembla que el
Ministeri de Medi Ambient té un esforç superior al que havia
tingut fins fa alguns anys.
I després, destacar, i això jo
crec que s'ha de reconéixer, que les partides tendixen, en
termes generals, a augmentar substancialment; i això jo crec que
s'ha de destacar i crec que és un tema important.

Pense que són molt importants els augments
destinats als temes de prevenció d'incendis, que de tota
manera, probablement encara no tinguen l'entitat que haurien de
tindre i, sobretot, vull destacar com a signe positiu l'increment de
la partida de la lluita contra la desertificació, perquè
s'ha incrementat de forma molt notable, encara que cal
reconéixer també que 60 milions d'euros quasi que no
arriba, per a un tema tan important com este, realment encara seguix sent
una qüestió, una assignatura pendent.
Perquè
probablement de tots els problemes que ens afecten, siga un dels problemes
més seriosos i, per tant, esperem que això vullga o indique
una preocupació molt important per aquesta qüestió i,
per tant, que en el futur seguim augmentant eixes partides perquè
realment és una partida important i té molt a veure amb el
tema del canvi climàtic.

Bé, i en el tema de l'aigua, jo,
lamentablement, veig poques variacions quant a la política
d'aigua.
Molt poquetes.
I eixa escassa variació en la
política d'aigua realment a mi em sembla preocupant, no?
Em
sembla preocupant perquè la política d'aigua que
està duent endavant l'administració valenciana jo crec
que està prou desencaminada.
Es parla molt
d'eficiència, es parla molt de reutilització,
però en realitat no s'aborda el que deuria abordar-se.
I
és que disposem d'uns recursos hídrics molt limitats,
eixos recursos hídrics limitats s'han d'abordar
sobretot, s'han d'abordar -perdó- sobretot,
a partir d'una política destinada a gestionar la demanda
d'aigua, i no a gestionar, fonamentalment, que és el que es
fa, l'oferta d'aigua.
I adoptar els paràmetres de
gestió de l'anomenada nova cultura de l'aigua, que cada
vegada estan adquirint més pes, tant des del punt de vista
científic com des del punt de vista de la gestió, no sols a
Espanya sinó a tot el món, pràcticament; i canviar les
velles polítiques d'aigua que es fan ací per altres
polítiques noves que es dediquen, no només a gestionar
-insistisc-.
I simplement un exemple, val?
Es parla molt de
reutilització de l'aigua, però en ningun moment, en
ningun moment s'apunten polítiques que es destinen a
substituir, amb eixos recursos que utilitzen de reutilització, a
substituir demandes existents, sinó que sempre es deixa, en totes
eixes opcions, es deixa entreveure que això és un problema
destinat a cobrir ofertes que puguen generar-se en el futur.

Bé, se m'ha esgotat el temps i
després si de cas podrem intervenir.
.
.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Torró.

Té la paraula, en representació del
Grup Socialista, el senyor Signes.

El senyor Signes Núñez:

Sí, bon dia.

Senyor conseller, agraïsc la seua
explicació i desitge que el més prompte possible faça
la compareixença que té pendent i explique per què el
Govern d'Espanya ja ha aprovat les ajudes als afectats per
l'incendi de l'Alcalatén i vostés encara no ho
han fet.
(So per interferència
d'un mòbil)

En la seua primera referència en esta
sessió, ha parlat de la pèrdua de condició de
regió Objectiu 1 i dels problemes de finançament, que
és la seua cantinela amb la qual, senyor conseller, s'ha posat vosté
la pena abans d'anunciar-mos la ferida que ara va a contar-mos a
continuació.

Senyor conseller, la conselleria que vosté
dirigix ha segut la gran novetat el nou Consell.
La seua
configuració respon a les promeses electorals de Camps amb la
unificació de totes les competències en aigua en sola
direcció general i la creació de les noves direccions
generals de Canvi Climàtic i Paisatge.
No obstant, els pressupostos
que acaba de presentar no estan a l'altura del que s'esperava,
ni del que prometia el president.
Són uns pressupostos que decebran
la confiança d'una majoria dels valencians que van depositar
en el seu partit.
.
.
perquè no responen al programa que vostés
van prometre desenvolupar des de La Generalitat.

Vostés, senyor conseller, van vendre fum i
estos pressupostos deixen el seu programa reduït a cendres i les seues
promeses convertides en pur engany electoralista.
Els números
mostren que el desenvolupament sostenible, que és una prioritat per
a tots els govern nacionals i regionals del nostre entorn i que Camps va
prometre impulsar a la Comunitat Valenciana a través de la seua
conselleria, ja no interessa al Consell.

L'any passat, el pressupost de Territori i
Habitatge suposava el 2,5% del pressupost global de La Generalitat i
enguany, a pesar d'incorporar totes les competències en aigua,
la seua conselleria es queda en un 3,4% del total.
És a dir, ni tan
sols augmenta un 1%, quan l'increment global del pressupost de La
Generalitat és del 7,2%.

En termes globals, les inversions
-capítol VI- que té previstes realitzar
directament la conselleria es reduïxen a més d'un 10%
respecte a allò pressupostat per a enguany i pels mateixos
conceptes, mentre que les transferències de capital
-capítol VII, subvencions per a inversions- augmenten un
escàs 2,22%.
La seua conselleria, senyor García Antón,
és un gegant amb peus de fang.
I un gegant molt car, per cert,
perquè esta reducció d'inversions coincidix amb un
increment global del seu pressupost d'un 35,69%.
És a dir, que
la nova estructura de la conselleria només ha servit per a generar
un gasto públic inútil a la societat, molt d'aparell
burocràtic per a poca gestió, cosa que mereix una
explicació per la seua banda.

Però anem per parts.
La creació
d'una nova Direcció General d'Aigua s'ha
traduït en un descens de les inversions en este camp d'un 5,65%.
El pressupost de l'entitat sanejament, és cert, augmenta un
17,31%, però només es destina a depuració i abastiment
d'aigua i correspon al segon Pla de sanejament, sent especialment
sagnant, senyor conseller, la disminució de les inversions en
infraestructures hidràuliques, que reduïxen en un 19%.
On
queda, senyor conseller, el seu discurs de l'aigua?

En concret, la inversió en canalització
de rambles i barrancs, és a dir, les actuacions destinades a
protegir la seguretat dels valencians i els seus béns enfront de les
inundacions, s'han reduït en 20 milions d'euros respecte a
les previsions per a 2008 que figuraven al pressupost d'enguany,
quedant eixa inversió pràcticament igual que la de 2007, fet
que hauria, senyor conseller, d'explicar als afectats de les
últimes inundacions.

En infraestructures de reutilització
d'aigües depurades, la seua conselleria ha reduït la
inversió per a 2008 en 900.
000 euros respecte a 2007 i en 6,7
milions d'euros respecte a la previsió que al pressupost de
2007 es feia per a 2008.

I, finalment, en modernització de regadius, la
inversió passa de 45 milions previstos per a enguany a 27 milions,
quan estava previst que foren 39.

En definitiva, senyor conseller, que
l'interés del seu govern per l'aigua continua sent una
mentida que ja no se sosté en absolut.
Quan ve l'hora de la
veritat, vostés mai complixen.
On està eixe gran
esforç per gestionar l'aigua adequadament, senyor conseller?

Igualment, ha resultat ser mentida el proclamat
interés de Camps pel canvi climàtic.
Eixe programa, que ara
gestionarà una flamant direcció general, reduïx les
seues inversions en un 18,31%.
Què ha passat, senyor conseller, amb
la promesa de Camps -recorde-la- de destinar l'1% del
pressupost de La Generalitat a la lluita pel canvi climàtic?
Està segur que estos pressupostos -i perdone la
reiteració- no li els ha fet el cosí de Rajoy?
Serà interessant conéixer l'opinió respecte
d'això del senyor González Pons, que fa un any
proclamava ufà en esta cambra al presentar els pressupostos de la
Conselleria i Habitatge, que eren -deia ell- els pressupostos
d'un Consell que no vol estar amb els que encara caminen
preguntant-se a quina hora estem del canvi climàtic.

També serà interessant, senyor
conseller, escoltar el discurs de Camps el pròxim dilluns a
l'acte d'inauguració de l'IPCC, del panell
d'experts, i estarem atents per a recordar-li, quan faça eixe
discurs, estos pressupostos que vosté acaba d'explicar.

També mereixen consideració a banda els
pressupostos de la nova Direcció General de Paisatge.
La
creació d'esta direcció general es traduïx en una
disminució de les inversions, ni més ni menys, d'un
83,66%.
Això sí, els gastos de personal s'incrementen
en un 93% i els de funcionament en un 112%.
Ací s'ha superat,
senyor conseller, perquè crear un organisme més car i
més inútil per falta de consignació, per actuacions.
.
.
és clar, em dóna la impressió que és francament
difícil.
Què està fent -que no ho ha
anomenat-, senyor conseller, la seua conselleria per resoldre el
problema creat arran de l'anulació del Pla general
d'ordenació dels recursos forestals?
No ha explicat com pensa
actuar la conselleria davant les actuacions basades en el pla
anul·lat.
Hi ha consignació per a la reelaboració
d'este pla, senyor conseller?

A pesar de les promeses dels successius consellers de
vivenda, allò cert, senyor conseller, és, segons la resposta
escrita que vosté m'ha donat a una pregunta meua també
escrita, que dels 68 convenis que té subscrits, des de fa 10 anys,
l'IVVSA amb ajuntaments per promoure 26.
461 vivendes, a data de hui,
senyor conseller, seran finalitzades o estan en construcció
únicament 4.
364.
Si a això afegim que, en estos pressupostos,
dels 12 milions d'euros destinats a inversions en matèria de
vivenda, solament 1.
426.
000 euros -l'11%- és
destinat a vivenda protegida, la conclusió és que la
política del PP en vivenda pública està en estat de
respiració assistida i l'oxigen que se li dosifica són
les transferències del govern Zapatero dins del Pla estatal de
vivenda protegida 2005-2008.
Així i tot, estem, senyor conseller, a
la cua de totes les comunitats autònomes.

I no vull acabar sense referir-me a
l'instrument creat en la passada legislatura per, teòricament,
compensar les reclassificacions excessives de sòl amb actuacions de
millora de la sostenibilitat i de la qualitat de vida dels ciutadans.
Em
referisc -com ha dit abans el meu company- al fons
d'equitat territorial.

En 2007, hi havia prevista una aportació en
este fons per a les reclassificacions efectuades pels ajuntaments per
damunt del llindar legalment permès de 2.
828.
000 euros i les
institucions i particulars 1 milió.
Des d'abril i fins ara
vostés no l'han aplicat i el grau d'execució
d'eixes dues partides, en este moment, és zero, zero.
No
obstant, i el que és més greu, La Generalitat no ha aportat
res en 2007 a este fons a pesar d'estar obligada per llei
-article 87 de la Llei d'ordenació del territori i
protecció del paisatge- a assignar-li el 2% dels pressupostos
d'infraestructures.
I en 2008, senyor conseller, la
consignació d'aportacions de La Generalitat seguix sent zero,
zero.

Sap, senyor conseller, quin és el 2% de les
inversions pressupostàries per al 2008 de noves infraestructures de
carreteres, ferroviàries i portuàries?
5.
600.
000 euros i
vostés en pressuposten zero.
Quina és la raó per la
qual renuncia tan generosament vosté a uns ingressos que
vosté mateix havia de gestionar?
Explique-la.

Per què el seu govern es creu que les lleis no
li afecten, a ell, i, sobretot, amb quina legitimitat exigixen als altres
allò que vostés mateixos no complixen?
La Comunitat
Valenciana necessita que es prenguen seriosament la gestió del
territori i l'urbanisme i estos pressupostos no ho fan.

Els fons d'equitat territorial suposa la
pràctica totalitat dels ingressos assignats al programa
d'urbanisme, les inversions de la qual es reduïxen en un 75%.
En
els objectius d'este programa està redactar
l'estratègia territorial valenciana, els plans
d'acció territorial que contempla la LOT, etcètera,
etcètera.
I també correspon a este programa recolzar els
ajuntaments en la confecció de planejaments.
Amb quin pressupost van
a fer-ho, senyor conseller?

Per tant, -i acabe ja- amb estos
pressupostos, està llançant el missatge que La Generalitat
continuarà promovent l'urbanisme incontrolat i
l'ús irracional del territori.

En resum, els pressupostos de la seua conselleria
són una burla als valencians i un perill per a la nostra comunitat.
La seua conselleria pot arribar a ser inútil i a eixir-nos a tots
els valencians molt, molt cara.
Espere que este despropòsit puga ser
corregit en el tràmit de discussió i aprovació de la
Llei de pressupostos.

Moltes gràcies i justetet en el temps.

El senyor president:

Gràcies, senyor Signes.

Té la paraula, en representació del
grup popular, el senyor Serra.

El senyor Serra Cervera:

Muchas gracias, señor presidente.

Honorable conseller, diez minutos tenemos en el Grupo Parlamentario Popular,
como todos, para hablar de los presupuestos que hoy ha presentado a esta
comisión, los presupuestos que durante el año 2008 van a
estar en vigor cuando terminen su trámite parlamentario.

Y como no podía ser de otra forma, desde el
Grupo Parlamentario Popular entendemos que las cantidades, los programas y
los objetivos que usted ha definido aquí es lo que necesita la
Comunidad Valenciana, es lo que necesita el medio ambiente, la
política de agua, la política de vivienda, la política
urbanística, la política paisajística, el compromiso
con el cambio climático, lo que en estos momentos demanda la
Comunidad Valenciana.

Y usted ha hablado de un montante de más de
1.
000 millones de euros -concretamente, de 1.
047 millones de
euros- que suponen un aumento del 7,4% en todas esas competencias
respecto a los presupuestos de años anteriores.
Eso significa
crecer.
Y eso significa crecer de una forma constante, de una forma
solidaria y con un claro objetivo: vincularnos de una manera decidida a
esas políticas.

Podremos encontrar tonos distintos en todos los
grupos, pero sí que le digo una cosa: no se extrañe.
Los que
hoy critican y los que hoy están denunciando este presupuesto, esta
tarde vendrán otros de los mismos que dirán que son buenos.
Lo pondrán como ejemplo.
Dirán que es bueno.
Los que hace
pocos días decíamos «no» a una moratoria
urbanística en el litoral, a la misma hora y en otros foros, los
mismos compañeros decían todo lo contrario.
Por lo tanto, yo
creo que la credibilidad y el respeto que la sociedad valenciana tiene en
estos presupuestos son totales y absolutos.
Son presupuestos que durante
muchos años han dado las soluciones a las políticas
medioambientales que hacían falta.

Y usted ha dicho que dedica el 78% del conjunto de su
presupuesto a infraestructuras y así debe de ser.
Y así
entendemos, desde el Grupo Parlamentario Popular, que las políticas
medioambientales, las políticas del agua y las políticas que
acaban siendo transversales para toda la sociedad y que, por lo tanto, la
transversalidad de sus políticas afecta a todos los departamentos
del gobierno valenciano, deben de ir encaminadas en esa dirección.

El presidente Camps, hace muy pocos meses,
compareció ante la sociedad valenciana con un programa
político que hoy se plasma en materia de medio ambiente en estos
presupuestos y puedo decirle que la política de agua, la
política de vivienda, la política medioambiental de
gestión de residuos, de urbanismo, la política
paisajística que se está impulsando desde su departamento y
la apuesta por el cambio climático es lo que ha pedido la sociedad
valenciana.
Y había otros modelos distintos y había otras
propuestas sobre la mesa que la gente dijo una vez más que no las
quería.

Yo le puedo decir que la política de agua del
Partido Popular es una política ejemplar.
La política que
este gobierno ha seguido y que ustedes han sido capaces de impulsar desde
1995 nos ha dado un buen resultado a la Comunidad Valenciana.
Solamente ha
habido un palo en la rueda que movía a la Comunidad Valenciana;
solamente ha habido un freno.
Todos sabemos quién es; es el gobierno
de Madrid; es el gobierno del presidente Zapatero, que él y su
vicepresidenta se encargaron un 18 de junio de frenar en la Comunidad
Valenciana una política de agua basada en consenso y en acuerdo.
Más de 500 millones de euros destina el gobierno del presidente
Camps en el departamento que usted dirige para las políticas de
agua; más de 500 millones de euros para hacer efectivo ese gran
eslogan de «Agua para todos», que es lo que queremos y es lo
que pretendemos desde el Partido Popular.

Frente a una política alternativa que apuesta,
única y exclusivamente, por la desalación masiva, nosotros,
lo único que pedimos con estos presupuestos es volver a las
políticas de la cordura, del consenso y del acuerdo, que es, nada
más y nada menos, que reclamar el trasvase del Ebro y los trasvases
interiores de la comunidad.

Los 500 millones de euros que usted dedica a la
política del agua son necesarios y desde el Grupo Parlamentario
Popular vamos a estar exigiendo que continuemos con las políticas de
saneamiento, de reutilización, de inversión en
infraestructuras hídricas que tanta falta hacen en toda la Comunidad
Valenciana.
Frente a eso, nos encontramos solos.
Es verdad.
Y su
departamento se encuentra solo, pero con la mayoría de la sociedad
valenciana.

En  estas Cortes y en esta comisión,
estamos solos, pero creo que tenemos algo muy importante detrás, que
es el empuje de toda la sociedad.
Porque nos encontraremos, cuando salgamos
de aquí, en cualquier calle de cualquier pueblo de la Comunidad
Valenciana a gente de cualquier espectro ideológico, pero todos
apuestan de una manera clara por una política del agua, como la que
apuesta el Partido Popular, como la que apostamos desde esta casa.

Ustedes han traído un presupuesto en
política de vivienda, que llega a los 260 millones de euros, con
todas las modalidades de ayudas, con todas las modalidades y apuestas y con
planes de vivienda lógicamente absolutamente distintos a los del
Partido Socialista.
Nosotros tenemos una política de vivienda que
nos está dando un resultado y los socialistas tienen su
política de vivienda.
Pero creo que el plan de vivienda vigente en
estos momentos, 2005-2008, tiene unos niveles de ejecución, como muy
bien ha dicho usted, que son ejemplares, son ejemplares.
Y esos niveles de
ejecución al final están repercutiendo en las personas, que
es el único objetivo que tienen estos presupuestos, hombres y
mujeres de la Comunidad Valenciana, los colectivos más
desfavorecidos que puedan acceder a la vivienda y poner todas las
facilidades y todos los medios posibles.

Entiendo que las políticas de vivienda que
hemos desarrollado a lo largo de los últimos años y que van a
estar impulsadas en este presupuesto van a dar la respuesta que la sociedad
valenciana estaba esperando a una cuestión que afecta a miles y
miles de personas, una política de vivienda avanzada y una
política de vivienda capaz de exportar, en este caso, a otras
comunidades autónomas, como así se está haciendo, el
modelo de gestionar y de planificar.

El presupuesto de medio ambiente, con un crecimiento
también importante, o el presupuesto de gestión de residuos,
en el cual una vez más, una vez más apostamos por continuar
creciendo de una manera importante.
Y usted habla de presupuestos de
urbanismo.
Yo creo, señor conseller, que la labor de planificación que está
haciendo el Consell es importantísima.
Y aunque desde algunas
formaciones políticas, única y exclusiva, durante algunos
años han estado utilizando estas políticas como arma
arrojadiza contra el gobierno del presidente Camps y contra el gobierno del
Partido Popular, no hay más camino que el que hay, y es volver a la
sensatez, volver a la cordura y volver al acuerdo.
Usted ya lo dijo cuando
presentó las líneas generales de su conselleria, un gran acuerdo y que
algunos dejasen, dejasen de utilizar estas políticas como moneda de
cambio y que empezasen a hablar de verdad de propuestas y de futuro.
Estos
presupuestos apuestan por eso.
Hay apuestas para el estudio, hay apuestas
para la planificación y hay apuestas para poder construir un buen
futuro.

Usted ha hablado del paisaje desarrollando un nuevo
departamento en una comunidad donde el paisaje juega un papel
importantísimo en el concepto del modelo territorial que queramos
tener.
Pocas palabras de apoyo he escuchado, pero le puedo decir que desde
el Grupo Parlamentario Popular entendemos que esa apuesta que el presidente
Camps hizo durante la campaña electoral se ha visto reflejada de una
manera clara en estos presupuestos y va a continuar creciendo a lo largo de
los próximos años.

Y yo creo que el desarrollo y la apuesta
económica por el cambio climático está plasmado.
Se
querrá ver como se quiera ver.
Está plasmado, está
comprometido y se va a impulsar.
Estas Cortes han aprobado por consenso
hace pocos días el que se impulse una comisión
interdepartamental en la administración.
Estas Cortes aprobaron por
consenso, hace muy poco tiempo, el que exista una comisión
parlamentaria que trabaje y desarrolle políticas para el cambio
climático.
Hoy, en la Comunidad Valenciana, podemos decir que somos
ejemplares en ese compromiso con el cambio climático.

He escuchado también que alguien dice que los
recursos económicos para las políticas de
reforestación son importantes y para la lucha contra los incendios
forestales.
Y una vez más este gobierno se ha comprometido con estos
presupuestos a que no ocurra lo que ocurría en otras épocas.
Sin irnos más lejos, hoy los ciudadanos de L'Alcalatén
y de las comarcas afectadas por los incendios saben que hay un gobierno
serio que va a responder.
No hace muchos años los mismos ciudadanos
sufrieron la devastación de los incendios forestales y
todavía recuerdan perfectamente qué expresidente de La
Generalitat faltó a su palabra y a los compromisos que adquirieron y
que hoy dirige otra formación política para quererla
regenerar, y que esperemos que tenga mejor resultado que con aquellas
políticas que tuvo durante aquellos años.

Señor conseller, para ir terminando.
Desde el Grupo Parlamentario Popular
aplaudimos la apuesta económica que ha hecho el gobierno del cual
usted forma parte.
Aplaudimos la apuesta del presidente Camps por las
políticas medioambientales de agua, de urbanismo, de territorio y de
vivienda que tan necesarias son en la Comunidad Valenciana.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies,
senyor Serra.

Té la paraula el senyor conseller per aclarir
els dubtes que s'han plantejat sobre el seu pressupost.

El senyor conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme
i Habitatge:

Moltes gràcies,
president.

Senyores i senyors diputats.

Senyor Torró, senyor Signes, senyor Serra.

En primer lloc, a mi m'agradaria aclarir.
.
.
, jo
crec que el primer raonament que he donat quan he començat a parlar
sobre el perquè d'estos pressupostos, encara que immediatament
he de dir quin és el creixement d'estos pressupostos,
vostés havien d'haver-se molestat un poquet més en
estudiar el que és la pròpia conselleria, el que són
les pròpies direccions generals, el que són les empreses
públiques, l'entitat de sanejament, el que és
l'IVVSA i el que és VAERSA, i vore quina és la
globalitat d'eixes actuacions.

Jo els diria, a pesar que han disminuït de forma
notable, notabilíssima, el fons europeus per a polítiques que
estàvem desenrotllant, com és l'aigua, a pesar que el
govern de Zapatero no té en compte el que és el
finançament que correspondria a esta comunitat en funció del
nombre d'habitants que tenim i de la gent que viu aquí per
atendre les seues necessitats, a pesar de tot açò, el govern,
el Consell, el govern dels valencians, té l'encert de no sols
mantindre les inversions, sinó augmentar-les de forma considerable
en estes polítiques.
I li diria ara una per una.

Aigua.
Vosté diu: un desastre, s'ha
perdut el sanejament, no hi ha polítiques d'aigua.
I
també el senyor Torró parlava d'eixa política
nova de l'aigua, la nova cultura de l'aigua, la nova cultura de
l'aigua.
Jo dic, no està mal posar noms a coses, posar noms a
coses.
Però el que sí que està mal és que mos
creguem el nom de les coses, no?
, sense més.
O siga, nova cultura de
l'aigua, això ja és el novamás, es la cultura mejor del agua, del mundo mundial.
Sobre
todo si está financiado por el gobierno y sobre todo si es la que
está haciéndole las escuchas al gobierno de qué es lo
que tiene que hacer y por dónde tiene que ir.

Jo, sense ningun dubte, crec que la política
de l'aigua que estem fent en esta comunitat, a més que creix
en un percentatge important.
.
.
-i ara li ho dic-.
Agua,
pressupost 2008, incloent l'Entitat de Sanejament i la
inversió que fem extrapressupostària en el model alemany,
només l'anualitat de 2008, 518,86 milions d'euros.
Per
partides: gestió d'infraestructura i recursos
hidràulics, 125; sanejament i depuració, 30,53; entitat de
sanejament, 352,81, i finançament pel model alemany, anualitat de
sobres d'aigua, 518,86.

L'any passat, pressupost de 2007, 478,20.
En
total hi ha un increment del 8,5%.
8,5%, no és menyspreable, eh!
És un increment important, important.
A pesar que el govern no
finança coses que hem de finançar, com és sanitat, com
és educació, com tal, no ho finança, ho hem de fer, a
més d'açò, fem astò també.
I a
més de continuar en una inversió importantíssima, no
sols mantenint la que s'ha fet amb les ajudes de fons europeus,
sinó incrementant-la en eixe 8,5%.
I estic comptant-ho tot, eh,
modernització, estic comptant tot el tipus de polítiques
abans i ara.
Per tant, és un creixement important.

Senyor Torró, mire, mosatros venim fent una
política de l'aigua pràcticament des de l'any
1995-1996, de la qual ens sentim tremendament orgullosos i de la qual creem
que no hem de fer marxa enrere.
El que la política de la nova
cultura de l'aigua, que està dient que fa, que en definitiva
sols ho explica en un determinat sentit per a dir què és el
que no s'ha fer, què és el que jo no vull que se
faça, que són les transferències entre conques, que
mosatros considerem tremendament positives i solidàries, són
les que, per a explicar açò, diu «no, és que el
que s'ha fer és la gestió de la demanda», que en
definitiva ve a ser utilitzar bé el que tinc, reutilitzar,
modernitzar; i quan tinc eixos nous recursos, tindre'ls en compte i
que, per suposat, les concessions d'aigua que hi ha d'altres
desapareguen perquè ja no tindrien eixe sentit.

Bé, açò estem fent-ho en esta
comunitat des de fa temps, jo crec que amb un resultat extraordinari.
Hi ha
casos que podríem considerar com a pilots, que s'han
desenrotllat sobretot en la zona més deficitària, en la zona
sud de la comunitat, on se depura perfectament el tractament terciari, que
vosté sap perfectament el que és açò.
A
més se dessala, se li lleva la poqueta sal que té
perquè es puga utilitzar tota l'aigua.
I on eixa aigua
està utilitzant-se d'una forma global i els regants estan
utilitzant-la de forma tremenda.
I sap el que estan fent els regants?
Doncs
l'aigua blanca que estaven deixant d'utilitzar, que estaven
utilitzant, deixar-la d'utilitzar perquè l'utilitzen els
abastiments, i han multiplicat per dos.

Eixa és la cultura nostra de l'aigua, no
nova, de sempre, la cultura de l'aprofitament eficaç, la
cultura de fer les coses ben fetes, la cultura d'aplegar a acords
entre tots, la cultura de no dividir, la cultura d'a qui li sobra li
dóna a qui li falta.
Açò és el que hem volgut
fer i açò ho hem fet en tota la comunitat.

Hi ha una pena, jo la tinc de forma clara, i
és que açò que era una política no sols del
Partit Popular, no sols del govern, era una política de totes les
Corts Valencianes, de tots els partits, de tot el parlament
valencià, per interessos partidistes, per no saber defendre el que
han de defendre, per no defendre als valencians, allò que dien blanc
ahir, hui diuen negre; i els qui dien que feia falta l'aigua de
l'Ebre, hui diuen que no fa falta; i els qui diuen que s'havia
de fer un Xúquer-Vinalopó i vénen a ensenyar-li-ho a
tot el món, a tot el món, als seus alcaldes, el dia 10 de
juliol, el dia 20 de juliol van i s'ho carreguen i diuen que
açò no fa falta per a res, que el que s'ha de fer
és una altra cosa i paralitzen eixes obres.
Eixos senyors que fan
eixes coses són els que diuen que són els adalils de la
Comunitat Valenciana.
Aixina els va, aixina els va.

I la veritat és que continuen dient a
més coses que no són certes.
Disminuïx el tema de
l'aigua?
No, augmenta el 8,5%.
Por lo
tanto, aumenta y de forma importante.
 I a
més de forma equilibrada en tota la comunitat.
En Castelló,
fem coses importants.
En València, fem coses importants.
En Alacant,
fem coses importants.
A més treballant en tots els punts per a
evitar inundacions.
També en la Marina Alta.
També en la zona
de Castelló, barranc de Fraga.
També en la zona
d'Alacant, que va sofrir inundacions.
També en
Valencià, que estan fent-se actuacions importantíssimes.
I
que mos agradaria que l'altra administració competent en eixos
temes també ajudara un poquet, ajudara un poquet.
Això ho
tenim més difícil.
Perquè estos que diuen que el
pressupost de la Direcció General del Paisatge és curta, que
van a fer açò, són els mateixos que defenien quan se
va crear Acuamed, substituint Trasagua, i van agarrar el pressupost de
Trasagua, que era el pressupost del transvasament de l'Ebre, i
li'l van aplicar a Acuamed, van dir: «Año 2005,
presupuesto de Acuamed -per dir alguna cosa, eh!
- 600 millones
de euros».
S'acaba el 2005 i comencem en el 2007.
«Año.
.
.
, presupuesto en el 2006 de.
.
.
, de.
.
.
.
, en el 2005 al
final, pressupost del 2006, 700 milions d'euros; ejecución del
2005, 0%.
»

Anem a vore, quan se crea una cosa, el primer que
s'ha de fer quan se crea una cosa és començar a
treballar fent les estratègies, fent els projectes per a poder
actuar.
Fet açò, aleshores comencem a licitar actuacions i
comencem a fer coses.
Mosatros en el paisatge no hem volgut enganyar a
ningú, estem fent el Pla del paisatge estratègic de la
Comunitat Valenciana, estem treballant en el que són les totes les
àrees metropolitanes en projectes vertebradors i projectes
interessants del paisatges.
Estem fent els projectes, després
vindran el que són les actuacions i els pressupostos.
Però no
ho farem com Acuamed que dia 500 milions per a no gastar-se'n cap,
sols per a comptabilitzar.
És el mateix que hem fet enguany.
Si veu
el pressupost de Medi Ambient del ministeri, disminuïx respecte el
pressupost anterior, disminuïx, eh, no és una cosa que jo ara
m'invente -després li ensenyaré el
paperet-, disminuïx.

El fan augmentar en Acuamed i en Acuajúcar.
Acuajúcar el que va fer el primer any de funcionar, que tenia un
pressupost tremend, tremend, perquè estava fent el projecte del
Júcar-Vinalopó, és baixar, si havia de
gastar-se'n 700, va.
.
.
, va tindre.
.
.
, no sé si haurà
pagat els contractistes o no, però les obres que va fer no valen per
a res.
Després dia «no, es que lo vamos a utilizar para
generar energía».
Mentira, Iberdrola no les vol i se les tenen
de tragar.

No només no invertixen sinó que tiren
el que s'ha invertit.
Vaja, és allò més
desastrós que s'ha pogut fer mai en eixe ministeri i en eixa
forma de planificar.
(Veus)

Vivenda.
Vostés poden dir el que vullguen,
però 2007, any que estem ara i en què este conseller
té una responsabilitat directa -però puc parlar del
2006 exactament igual, ¿eh?
-, a finals de setembre, en el
quart mes del programa 2007, que és juny, juliol, agost i setembre,
duien complits el 62% dels objectius del pla, el 60%, en quatre mesos
d'un any, el triple del nivell mitjà de compliment del pla en
tot el conjunt d'Espanya, que és del 22%.

Doncs, si ho fem mal mosatros, ¡com ho faran
els altres!
¡Deu ser un desastre total!
, perquè, vaja, si hem
complit el 62% en quatre mesos i el nivell mitjà de compliment
és del 22%, i els puc garantir que en el que queda del 2007 i 2008
va a ser molt més fort que açò.

Una altra crítica que feen vostés
és, esta conselleria o esta direcció general només
té gastos de personal.
Vaja, si no hi haguera direcció
general, al crear-la, no és que augmente un 91, deu augmentar
¡el 100%!
¡No hi havia res!
Deu augmentar, perquè no hi
ha havia direcció general.
¡Ara hi ha direcció general
de gastos de personal!

Però és que la conselleria esta, de
Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, és, de tota La
Generalitat, la que té la menor proporció de gasto corrent
enfront del gasto d'inversió: menys del 16% del pressupost
és gasto corrent.
La mitjana en el pressupost de La Generalitat
és del 84% del gasto corrent.
És la segona conselleria en
volum d'operacions de capital, després de la
d'infraestructures, que és la gran inversora.
¿Però què estan diguent que mosatros aquí, de
personal, creix o.
.
.
?
¡No, no!
El que hem hagut de muntar és
una conselleria que tinga una estructura mínima que no tenia,
perquè agarra una part important d'auia, la direcció
general de l'auia, amb un volum de contractació del 50% de la
conselleria, i cal muntar el que són les expropiacions, el gabinet
administratiu, cal fer el sistema de contractació, hi té
d'haver la vertebració mínima administrativa de la
conselleria per a poder gestionar, que és el que mos agrada fer
també.

És com altres.
.
.
, no gestionen, només
són juegos florales de tant en tant, que, després, aixina ixen, doncs, la
veritat, estan mal acostumats a tot açò.

Per tant, jo crec que estem treballant de forma molt
rigorosa.
Jo els dia abans, canvi climàtic.
.
.
El canvi
climàtic, les polítiques no se revolucionen, d'alguna
manera hi ha una política important de canvi climàtic i la
via en la conselleria se continua i se fan coses noves, però
¿és que el canvi climàtic, per se, és una inversió?
No.
¿Què és el canvi climàtic?
¿Què és, també, com dia ahir,
l'ecoexcel·lència en una societat o en una empresa?
¿Què és açò?
És una vareta
màgica que diu, ja, cal fer una política nova per a ser
ecoexcel·lent i tal.
No.

Jo sé que el senyor Signes deu estar ben
informat d'alguns temes mediambientals, perquè jo he tingut la
sort de conéixer un familiar d'ell que treballa en
això.
.
.
(Veus i rialles) Però, si no té res a vore, no és el primo de Zumosol, és el
seu germà, però que és un gran professional, no passa
res.

El senyor president:

Senyories.
.
.
Senyories, deixem la família en
pau.

El senyor conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme
i Habitatge:

No, és que com dia el cosí de no
sé qui.
.
.
(Veus; algú diu:
«No te poses amb ell.
») Però
que no té.
.
.
Vaja, que ho dic amb tot.
.
.
Vaja, que estic parlant.
.
.
(Algú diu: «Amb tota l'estima del
món») Perquè és
de veres.
O siga, treballa en això i està fent una planta
model, pilot, per a produir el bioetanol.
O siga, estem investigant els
residus sòlids per a vore com es desenrotlla, i va per molt bon
camí.
Vaja, quan jo vaig deixar això fa uns mesos, crec que
estava pràcticament eixint el bioetanol.

Que estan investigant també el que són
els temes de l'escorfa i els productes de la taronja que no se puguen
utilitzar.
O siga, jo sé, el supose ben informat, perquè, a
més, la planta està en el seu poble, la coneix perfectament i
la va estar visitant amb mi.
O siga, no estic fent ningun descobriment de
res.
Vam anar junts, va estar el president de La Generalitat, vam estar
veent una planta model, pilot, que va a eixa direcció, i ell
sé que ho coneix perfectament.

Per tant, bé, a més de tot astò,
¿què és el que cal fer?
Cal fer transport
públic.
Sarkozy diu que també va a fer transport
públic.
Trens de veres.
I no vull fer sang de ningun tipus.
Trens de
veres.
Transport de rodalies de veres, transport públic de qualitat
i transport públic important.
Això jo crec que des de La
Generalitat està fent-se al màxim.
(Veus) Cal fer polítiques
d'auia, de depuració, per a evitar la contaminació,
però, si al mateix temps que evitem la contaminació som
capaços de produir, doncs, una nova font d'auia per a uns usos
determinats, perfecte, és el que estem fent.
Però això
són polítiques que van, sense ningun dubte a millorar el mig
ambient i, per tant, estan treballant en favor del medi ambient.

Estem fent tot eixe tipus de polítiques
també d'evitar inundacions, de reforestació, de lluita
contra la desertització, que van en totes eixes direccions.
Són polítiques que augmenten els pressuposts, són
polítiques que tenen uns pressuposts importants, a pesar de la
dificultat que tenim en la comunitat de fer uns pressuposts, perquè
ja no son Objectiu 1 i, per tant, la inversió té
tendència a disminuir, mosatros no només la mantenim
sinó l'augmentem, i a pesar que som un milió més
de valencians, que val atendre'ls també, i que no se mos
finança des de l'estat eixe tipus d'inversió per
a poder fer altres coses.

Gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor conseller, per les
seues explicacions.

Té la paraula ara, per alguna cosa que puga
quedar en dubte, el representant del Compromís, senyor Torró.

El senyor Torró Gil:

Bé, anem a vore, la veritat és que ens
hem quedat com estàvem.
Vull dir, em sap mal, però el
conseller no ha arribat a fer una defensa del seu pressupost, sinó
que més bé s'ha dedicat a (remors) parlar d'algunes coses i a tractar de tirar
balons fora, com és tan habitual això, però, realment,
no ha estat defensant, des del meu punt de vista, el seu pressupost,
¿no?

I, bé, jo agraïxc que s'haja
adreçat a mi per a, indirectament, al·ludir al Partit
Socialista i (ininte­l·ligible) .
.
.
de coses, que algunes de les coses que ha
plantejat no sabia.
Sobre el tema dels noms i què és el nom
de les coses, la veritat és que espere que no optem també, el
tema de la nova cultura de l'auia, de moment, crec que no tenim eixe
perill, però algun dia vindrà també, ¿no?
,
igual que han fet en el tema de la sostenibilitat o d'altres coses,
d'apropiar-se d'un nom per a canviar-li el contingut i tractar
de vendre una política completament diferent o inclús
contrària al que en principi es plantejava, ¿no?

I el tema de la nova cultura de l'aigua, jo, em
sembla que és elemental, vull dir.
I vaig a posar un exemple molt
concret de com vostés no estan aplicant eixa pretesa racionalitat.
Tema que conec, perquè està en el meu poble.
.
.
En el meu
poble estan construint una infraestructura per a traslladar auia de la
depuradora del terciari, que està construint-se, traslladar-la
més de tres-cents metres d'altura i més de deu
quilòmetres de distància, ¿val?
, a costa de
l'erari públic perquè es puga construir un camp de
golf.
És exactament així.
Perquè les altres
qüestions que s'adduïxen no són viables i no farien
falta.
.
.
, allà, el tema de la indústria, la indústria
la té a peu de la depuradora.

Per tant, eixa és la política
d'auia que estan defensant.
Eixa.
.
.
És que és
justetament.
.
.
, eixa és la política d'auia que estan
defensant.

I, després, parlen.
.
.
No m'acuse a mi
de.
.
.
Supose que ho diria pel Partit Socialista, el tema dels
transvasaments i tot això.
Nosaltres no hem defensat mai els
transvasaments i tampoc creiem que la solució òptima per a
tot siga el dessalatge massiu.
.
.
¿Val?
Perquè eixe nom tampoc
no l'acabe d'entendre molt bé: dessalar per a construir
camps de golf.
.
.
tampoc estem d'acord amb això, ¿eh?
,
perquè els costos del dessalatge també són molt
elevats.

Per tant, cal fer una altra política de
l'aigua, i el problema d'eixa altra política de
l'aigua és que, si no la fem ara, mos tocarà fer-la
d'ací a vint anys, i d'ací a vint anys, quan
arribe eixa política, que tindrem l'obligació de
fer-la, com ha passat en molts llocs, resulta que serà molt tard per
a corregir moltes coses.
(Veus) I això és el que vostés no
assumixen.

Després, pel tema.
.
.
No ha dit res del tema de
la vivenda, ¿eh?
, i, realment, els pressupostos de la vivenda
són molt decebedors, tenint en compte els problemes que n'hi
han ahí.
Es preocupen molt pels temes tècnics.
No sé
si és que això té a vore amb els promotors o alguna
cosa, jo, ahí, ja no sé què té a vore
això.
En el problema de la millora de la qualitat tècnica i
tot això, hi han moltes línies, però, després,
en diners per a promoure habitatge públic, estem pràcticament
en el mateix, que és molt poc, que és molt poc.
I, clar, amb
eixos mimbres,
realment, difícilment es poden fer moltes coses, ¿no?

En el tema de les línies.
.
.
, del programa
432.
20, ¿no?
, quan u llig tot el que són les línies
d'actuació i després veu en què es
traduïxen pressupostàriament, és que ¡és
increïble!
Hi ha una contradicció molt forta no només
amb els objectius, que ja, això ja passa, passa molt, però en
les línies d'actuació i en les línies
pressupostària, o siga, es diu una cosa i, després, les
línies pressupostàries no tenen res a vore amb el que es diu.
Això, ¿com es resol?

I el tema del canvi climàtic.
És que,
vull dir, poden pintar-ho com els done la gana, com els done la gana poden
pintar-ho, però que estigam parlant de comissions, de comissions
interdepartamentals, etcètera, etcètera, etcètera, i
quan u analitza les partides que hi havien l'any passat en qualitat
ambiental i ara, les de canvi climàtic i qualitat ambiental, i les
partides que tenen a vore amb canvi climàtic, ¡totes, totes
disminuïxen menys una!
, doncs, no sé quina és la
voluntat eixa.
Vull dir, això és el que té
d'explicar, i no mos conte coses del germà del senyor Signes.
Vull dir, que estarà molt bé.
Si vol, després, ho
xarrem, això.
.
.
Ja sé que és un exemple i que no
té més importància, però el que té
d'explicar, el que té de defensar, precisament, és
això.

Vull dir, ¿com és possible?
Perquè, ¡clar que la política del canvi climàtic
és transversal i és evident!
, però si enguany anem a
fer un esforç especial, s'entén que, com a
mínim, les partides que l'any passat hi havien destinades a
canvi climàtic, enguany tindrien de ser més elevades, i
només en puja una, li ho torne a dir, la de control de
contaminació del Protocol de Kyoto, que tampoc el nom.
.
.
, supose que
després, en la (ininte­l·ligible) .
.
.
té de ser una altra cosa, però el
nom és un poc estrany.
Que creix un 5,55%, és a dir, per
davall no ja de la mitjana dels pressupostos, de la mitjana de la
conselleria.
¡I la resta disminuïx!

Quin esforç van a fer en el canvi
climàtic?
És que, al final, és el de sempre.
Parlen,
posen noms, posen etiquetes, trauen pit i, després, la
pràctica, no res.

I una última cosa.
Pot ser que tinguen moltes
virtuts.
Certament, cal dir que la modèstia no és una
d'elles, ¿eh?

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Torró.

Té la paraula el senyor Signes.

El senyor Signes Núñez:

Senyor conseller, agraïxc, primer que res, que
haja reconegut públicament que el meu germà l'aconsella
millor que el cosí de Rajoy a ell.
(Rialles)

Dit això, estem parlant dels pressupostos de
La Generalitat i no dels generals de l'estat.
Vostés tenen un
tic que sempre van ahí, ¿no?
Quan no té memòria
per a parlar de l'època d'Aznar i té més
memòria que un tísic per a parlar de l'època (rient) de Zapatero.

Bé, senyor conseller, vosté diu, a on
en la prehistòria els socialistes dien blanc, ara diuen negre; jo li
dic, senyor conseller, a on fa una setmana vostés dien negre, ara
diuen blanc.
(Veus) Sí,
sí, senyor, i ahí estan les declaracions de Rajoy i
ahí està tota l'opereta que s'ha muntat en el
Congrés dels Diputats i ahí està, en este moment, el
greu problema que vostés tenen.

Però, bé, dit això, tres
qüestions vull denunciar de les paraules que vosté ha dit i com
estan en els pressupostos.
En el Programa de gestió i
infraestructures de recursos hidràulics se crea
l'Administració Hidràulica de la Comunitat Valenciana,
que, teòricament, és la que ha d'assumir la
gestió de les conques internes.
Que eixa sí que és una
tasca seua fonamental, senyor conseller, que fa un any que tenien
d'haver-ho fet i encara no ho han fet.

És molt fàcil criticar la
política d'aigua de l'estat quan vostés no
complixen l'assumpció de les conques internes que fa un any
que tenien d'haver fet.
¿Sap, en els pressuposts de 2008, per
a eixa Administració Hidràulica de la Comunitat Valenciana
què han pressupostat?
Zero euros.
¡Zero euros, senyor
conseller!
No sé quina voluntat tenen vostés d'assumir
eixes conques internes de la comunitat, que fa un any que tenien
d'haver fet.

Passem a canvi climàtic i passem a qualitat
ambiental.
La Direcció General de l'Aigua, Fundación
Agua y Progreso, subvenció: 1.
269.
000 euros per a gastos de
funcionament i 30.
000 euros per a finançar la inversió,
és a dir, l'agitació.
Fundació per al
Desenrotllament i la Innovació, que és una fundació de
La Generalitat i Ford España  sobretot per a la
formació, sobretot, en els camps relacionats amb la mecànica
i l'automòbil: subvenció, 1.
600.
000 euros, despeses de
funcionament, i una altra de 600.
000 euros per a millorar
d'infraestructures.

I ara, escolte, senyor conseller, el CEAM, el Centre
d'Estudis Ambientals del Mediterrani, les activitats del qual tenen
una relació directíssima amb el medi ambient i el canvi
climàtic, i a on ahí hi han treballant científics que
estan adscrits a l'IPCC, al panell d'experts que comença
la seua activitat o la seua quinta reunió dilluns en la Comunitat
Valenciana, al CEAM destina una subvenció d'1.
902.
000 euros
per a gastos de funcionament i 60.
000 euros, senyor conseller, per a noves
infraestructures i treballar.

És a dir, que mentres estan subvencionant els
dos exemples que li he dit abans, estan matant una institució, que
és el CEAM, que és de les de màxim prestigi a nivell
europeu en temes de canvi climàtic.

Vostés ha parlat de desertificació, ara
en la resposta, en la rèplica, i se li ha omplit la boca.
Mire, en
2007, en 2007 hi havia una línia de subvenció al Centre
d'Investigació per a la Desertificació, CIDE, dependent
de la Universitat de València, dotada amb 221.
000 euros, senyor
conseller, destinada únicament i exclusivament a la lluita contra la
desertificació.

Per cert, he de dir que el CIDE, Camps va demanar que
CIDE fóra un referent europeu en la investigació per a la
lluita contar la desertificació, un fenomen, dia Camps, que afecta a
més de la meitat del territori valencià.
I és cert,
senyor conseller.
En els pressupostos de 2008, eixa línia de
subvenció ha desaparegut.
Senyor conseller, eixe interés de
vostés o de la seua conselleria, del president, en la lluita contra
la desertificació on es veu?

Senyor conseller, en el tema de residus, per acabar,
vostés han convertit la gestió dels residus en un gran caos.
I si no actuen rapidíssimament, eixe gran caos es convertirà
en un gran col·lapse, on plantes i abocadors absolutament saturats i
amb plantes i abocadors tancats per sentències judicials.
I enfront
d'això, vosté, senyor conseller, no està
actuant, i la seua direcció general i el seu director general no
està actuant des de fa anys en absoluta, en absoluta, digam,
línea adequada per a resoldre eixos problemes.

Vostés s'han dedicat només a
crear els consorcis que marquen els plans zonals, s'han preocupat
-i acabe ja, senyor president, i apel·le a la seua
benevolència, magnanimitat i bon tarannà, reconegut per tots
els grups polítics d'esta comissió, perquè me
deixe trenta segons-.
.
.
Senyor conseller, vostés han dut,
com dic.
.
.
vostés s'han dedicat només a crear uns
consorcis, amb una presència de La Generalitat i de la
diputació en ells, assegurant-se la majoria en tots els consorcis i,
per tant, assegurant-se la majoria en l'adjudicació
d'infraestructures i en la gestió de les infraestructures
adjudicades, però no per resoldre el problema dels residus.

Per tant, senyor conseller, jo, de vosté,
parlaria poc del residus quan, sobretot, vol en la intervenció
alabar la seua gestió.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Signes.

Té ara la paraula el senyor conseller,
també per un temps de cinc minuts, per a resoldre ja les
qüestions puntuals.

El senyor conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme
i Habitatge:

Gràcies, president.

Comencem pel principi del tema este.
Gestión
de las cuencas internas y nueva cultura del agua.
Vosté sap que la
gestió de les conques internes l'assumirà La
Generalitat.
Quan?
Quan la comissió delegada en eixes
transferències es reunisca i marque les condicions.
Una
fonamental.
.
.
No, home!
, no.
Anem a vore.
Si vénen
competències, hauran de vindre les competències amb gent i
amb diners.
Ja no van a haver més competències que no tinguen
darrere l'aportació suficient per a poder dur eixa
gestió.

És que què volem?
Passar les conques
que no tenen auia, a més, sense gent i sense pressupost per a poder
fer ninguna actuació de ningun tipus?
És el que pretenen?
O
pretenien dur-les i ara que hi ha hagut unes inundacions, jo no volen saber
res?
No.
Un té.
.
No, no.
És que és aixina.
És
que no ho han dit en ningun moment, fins que ha ocorregut el que ha
ocorregut en una conca de competències de.
.
.
no de
vostés, de la Confederació Hidrogràfica del
Xúquer.
Conca competència de la Confederació
Hidrogràfica del Xúquer.
I quan estiga resolta amb els
pressupostos suficients i amb la gent suficient per a poder-la dur,
l'agarrarem.
Mentrestant, no, no.
Ja hem assumit moltes
competències que havien d'estar finançades pel govern
de Zapatero, i zero Zapatero, ni un duro.
Ni una más.
(Veus) Con dinero o nada.

El senyor president:

Senyories, senyories.
.
.
deixem-ho per al final,
deixem-ho per al final.

El senyor conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme
i Habitatge:

Fundación Agua y Progreso.
La Fundación
Agua y Progreso.
.
.
També parlaré del CEAM i el CIDE,
primer del CEAM.
Res de deixar-los desprotegits.
Totalment protegits amb
convenis, en reunions amb ells i treballant seriosament amb ells.
Jo he
estat ja, i tinc el compromís de tornar a estar, però en la
seua casa veent temes importants.
Mosatros continuem treballant amb el
CEAM, a pesar de los pesares, i a la millor vostés no volgueren, però estem.
I
amb el CIDE exactament igual.
I vam proposar que en compte que eixe
observatori europeu estiguera en Catalunya, que podia estar ací,
però a Narbona li ha paregut millor Catalunya que València,
li ha paregut millor.
És una pena.
Una altra volta li ha paregut
millor Catalunya que València, (veus) una altra vegada.

El senyor president:

Senyories, per favor.

El senyor conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme
i Habitatge:

Fundación Agua y Progreso.
La Fundación
Agua y Progreso fa jo crec que una extraordinària labor per a
defendre, per a defendre, la cultura de l'auia dels valencians, la
cultura de l'auia que mos ha fet dur endavant tots estos temes
de.
.
.
bé, un bon ús, un consens, un acord.
.
.
Eixa
política nostra.

I, és clar, si comparàrem el que podia
ser alguna ajuda a fer alguna publicitat de temes determinats, de defendre
eixa política de l'auia, comparat, comparat amb el que estan
fent alguns ministeris en programes determinats de dessalatge i en invertir
una part important d'eixe dessalatge, en defendre eixos programes de
dessalatge -i no vaig a ensenyar-ho, però ho tinc ahí
també-, és insignificant.
En definitiva, si no hi ha
algú que mos protegisca, estaríem en tots els ajuntaments i
en tots els telediaris veent la bondat de totes les dessaladores del
món.
Una cosa que abans era el més.
.
.
vaja, era
contaminant, era costós, necessitava un consum energètic
tremend.
.
.
No.
Açò ara és el millor del
món.
Han descobert vostés, han descobert.
.
.
Home!
,
és vergonyós.
És vergonyós que recolzen eixe
tipus de polítiques.

El senyor president:

Senyories, senyories, per favor.

El senyor conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme
i Habitatge:

I per acabar, per favor, per acabar.
Comparación de presupuestos 2008-2007.
Conselleria, empresas y financiación modelo alemán, 1.
047
milions d'euros.
L'any passat, 975.
L'increment del grup,
7,4%.
Important.
A pesar de todos los pesares.
L'auia creix un 8,5%, la vivenda creix un 4,5%.
Són polítiques que han crescut i han crescut de forma
important.

Canvi climàtic.
Li dic que el que és la
direcció general creix un 11%, aproximadament, respecte a
l'any passat, respecte a l'any passat.
Però són
polítiques transversals, i el que ha de créixer i el que cal
fer són energies renovables.
S'està recolzant i
s'està treballant conjuntament esta conselleria amb la
d'Infraestructures en eixes energies.

Transport públic, evitar la
contaminació.
Medi Ambient i tot això són
polítiques transversals que pugen un 7,4%, com puga tota la
conselleria.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor conseller, per la seua
compareixença per a explicar els pressupostos.

Senyories, anem a suspendre la sessió fins a
les dotze, que vindrà el conseller de Governació.

(Se suspén la reunió a les 11 hores i 40
minuts)

(Es reprén la reunió a les 12 hores i 5
minuts)

Compareixença del conseller de
Governació, senyor Serafín Castellano Gómez, per a
informar sobre el Projecte de llei de pressupostos de La Generalitat per a
l'exercici 2008

El senyor president:

(Inoïble) .
.
.
d'Economia, Pressupostos i Hisenda, que
l'havíem suspés fa uns moments, després de la
compareixença del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i
Habitatge.

Tenim entre nosaltres el conseller de
Governació.
No li hem d'explicar al conseller de
Governació com funciona tot açò, perquè ja
és un habitual d'esta comissió i de totes, com no?

Conseller, benvingut i quan cregues convenient tens
la paraula per a explicar-mos les línies pressupostàries de
la teua conselleria per a l'any que ve.

El senyor conseller de Governació:

Moltíssimes
gràcies, senyor president.

Bon dia a totes les seues senyories, per a explicar
els pressupostos de la Conselleria de Governació.

Los presupuestos de la Conselleria de
Gobernación para el ejercicio 2008 responden a una política
clara de apuesta por la seguridad de las personas en su concepto global y
de potenciación del autogobierno de la Comunidad Valenciana en su
sentido más amplio.
Apuestas que se plasmaron ya en una
decisión política de creación de una conselleria nueva, por parte del
presidente de La Generalitat; decisión que supuso, en primer lugar,
dotar a la prevención, extinción de incendios y emergencias y
a la seguridad y protección ciudadana y a la coordinación del
desarrollo estatutario de una entidad y unos protagonismos propios.

La seguridad de las personas, como concepto global,
es una prioridad para La Generalitat, porque también lo es para los
ciudadanos.
Y así se ha evidenciado en los presupuestos de la conselleria de mi
departamento para el ejercicio 2008.
De la misma manera, la
promoción del autogobierno y el desarrollo estatutario adquieren un
peso específico dentro de las políticas de La Generalitat con
su correspondiente reflejo presupuestario.

En este sentido, la Conselleria de Gobernación
cuenta con un presupuesto de 93.
385,560 euros para el ejercicio 2008, que
supone un incremento de 23,1% respecto al ejercicio anterior, siendo el
departamento que más crece de todos en este ejercicio
presupuestario.

En materia de desarrollo estatutario y de
promoción del autogobierno, los objetivos a conseguir son el
desarrollo legislativo del nuevo Estatuto de Autonomía, la
divulgación del estatuto y su desarrollo, la promoción del
autogobierno; promover el desarrollo de nuestro derecho foral, fomentando
su conocimiento y profundizando su investigación y legislando sobre
el mismo; la creación de una oficina electoral estable o
también la creación del Instituto Valenciano de Estudios
Autonómicos.

En materia de seguridad y emergencias, los objetivos
son: incrementar los recursos humanos y materiales al servicio de la
seguridad y las emergencias; apostar por más y mejores
infraestructuras en seguridad y emergencias, a través del Plan de
infraestructuras de seguridad y emergencias, denominado Plise; materializar
la apuesta por la profesionalización y hacer un acento muy especial
en materia de formación y de profesionalización y de
profesionalidad de todo el personal que trabaja al servicio de la seguridad
y las emergencias y, también, acometer una modernización
tecnológica del sistema de gestión de emergencias.

Para la consecución y gestión de estos
objetivos, la conselleria cuenta con unos servicios centrales de nueva creación,
evidentemente, dotados con un presupuesto de alrededor de 6  millones
de euros.
Y en este presupuesto de los servicios centrales hay que destacar
la inclusión de ayudas y subvenciones a instituciones, organismos y
personas que persiguen, entre otros objetivos, el apoyo institucional a
entidades de carácter social o la inserción laboral de
personas discapacitadas o en período de formación.

Así pues, en el capítulo IV de este
programa existe una partida de 1,1 millón de euros destinada a
indemnización por daños físicos y psíquicos a
las víctimas del terrorismo.
En este mismo capítulo existen
transferencias dirigidas a financiar ayuntamientos, familias e
instituciones sin ánimo de lucro; colaborar, también, con la
Asociación de Víctimas del Terrorismo de la Comunidad
Valenciana, así como una línea presupuestaria para financiar
convenios con las universidades para la formación del personal
licenciado y estudiantes universitarios.

Quiero, además, destacar, dentro de la
Subsecretaria, la subvención que la conselleria aportará a la Fundación Asindown para
colaborar en la educación e inserción laboral y social de las
personas con síndrome de Down.
Es decir, que a través de la
Subsecretaria no solo se gestionarán los servicios de esta conselleria sino que su
presupuesto va a permitir poner en funcionamiento actuaciones de
carácter social.

En lo que respecta a las materias relacionadas con
las competencias de desarrollo estatutario y promoción del
autogobierno, hay que destacar que cuento con un presupuesto de más
de 2.
300.
000 euros, distribuidos en dos programas presupuestarios:
desarrollo estatutario y promoción del autogobierno y procesos
electorales y consultas populares.

El presupuesto de estos dos programas da soporte a
las principales líneas de actuación de la conselleria en este
ámbito, que pasan tanto por llevar a cabo el desarrollo legislativo
del nuevo estatuto de autonomía como por afrontar otros retos
igualmente ambiciosos, relacionados con el autogobierno de nuestra
comunidad.

La partida presupuestaria más importante es la
correspondiente a gastos de funcionamiento, no solo porque se trata, como
sus señorías saben, de una dirección general de nueva
creación, que no existía anteriormente y que hay que dotarla
por tanto presupuestariamente, sino también porque uno de sus
objetivos dentro de estos gastos de funcionamiento es la
organización con cargo al capítulo II de un congreso de
derecho foral civil valenciano destinado a promover el conocimiento y
desarrollo de nuestro derecho foral y a profundizar en su
investigación, que celebraremos en la primavera del próximo
año.
Pero, además, entre los objetivos de la Conselleria de
Gobernación se encuentra la recuperación y adaptación
de nuestro derecho foral, siendo la ley de sucesiones el proyecto
más inmediato que estamos trabajando en estos momentos.
Igualmente,
entre estos objetivos, se encuentra la promoción y
consolidación de instituciones consuetudinarias tan importantes y
arraigadas como es el Tribunal de las Aguas de la vega de Valencia, que
cuenta con una dotación presupuestaria de 27.
000 euros con cargo al
capítulo IV.

El capítulo IV también está
dotado con 381.
000 euros, que reflejan el compromiso de La Generalitat con
la divulgación del estatuto y de su desarrollo, así como con
la promoción del autogobierno.
Este presupuesto, en el
capítulo IV, va a permitir distintos convenios con las universidades
de la Comunidad Valenciana, colegios profesionales, diputaciones,
ayuntamientos y mancomunidades.
Igualmente van a incluir una línea
para becas de trabajo y estudios de investigación en lo referente al
desarrollo del estatuto y también de la promoción del
autogobierno; becas de trabajo y de investigación, fundamentalmente,
destinadas a la promoción de nuestro autogobierno.
También,
para los más jóvenes, a través de la línea de
premios escolares, se va también a realizar para que los escolares
trabajen el desarrollo estatutario y la consolidación del
conocimiento de las instituciones de autogobierno de La Generalitat.

Además, se van a realizar campañas
divulgativas para acercar nuestro estatuto de autonomía, su
desarrollo y alcance social, además de fomentar los valores, la
identidad e intereses del pueblo valenciano, así como su riqueza y
patrimonio histórico, entre los que se incluirá
programaciones que desde la Conselleria de Gobernación van a estar
con actividades relacionadas con la conmemoración del 800
aniversario del nacimiento del rey Jaume I.

Por otra parte, uno de los ejes fundamentales,
lógicamente, será el desarrollo legislativo que,
conjuntamente con el resto de departamentos de las consellerias, hemos priorizado
para el próximo ejercicio 2008 presentar diversas iniciativas
legislativas.

Igualmente hay que señalar que si la reforma
de nuestro estatuto ha significado un avance profundo en nuestra
autonomía en todos los sentidos, existe un aspecto que merece ser
especialmente destacado, porque ha marcado un punto de inflexión en
nuestra historia autonómica y porque ha supuesto la verdadera
equiparación política con otras comunidades, las denominadas
históricas.
Se trata de la facultad de disolución anticipada
de Les Corts por parte del president de La Generalitat.
Esta facultad, que ahora contempla
nuestro estatuto y que antes no se reconocía, justifica nuestra
apuesta por crear una oficina electoral estable, con su correspondiente
previsión presupuestaria, a través del programa 462.
60, algo
que constituye una novedad respecto a ejercicios anteriores en los que esto
no ocurría.
Así está dotada con 840.
000 euros para
ponerla en funcionamiento y proveerla de los recursos necesarios para poder
desarrollar sus funciones de estudio e investigación y dar soporte a
cualquier tipo de proceso electoral.

Señorías, en lo que se refiere a la
prevención, extinción de incendios y emergencias, estos
presupuestos demuestran un claro y contundente compromiso y apuesta de La
Generalitat por dar respuesta a las necesidades de seguridad en su concepto
más amplio de los valencianos.
Apuesta que se materializa en un
incremento de un 22,6%, respecto a los presupuestos del año anterior
destinados a la prevención, a la extinción de incendios y a
las emergencias.
Es decir, la Dirección General de Emergencias y
Prevención y Extinción de incendios va a representar un 81%
de los presupuestos de la conselleria, con un montante de más de 14 millones de euros
respecto al ejercicio actual.

En este sentido, podrán observar sus
señorías que damos un salto cuantitativo muy importante que
se va a traducir en un avance cualitativo sustancial en lo que respecta a
este servicio tan básico para los ciudadanos, que es tener un
sistema de emergencias adecuado a las necesidades de la comunidad.

Así, el presupuesto para 2008 va a ascender a
76.
94.
170 euros, es decir, como he dicho antes, 14 millones más que
en el año 2007.
Y está dirigido fundamentalmente a seguir
invirtiendo en más y mejores medios al servicio de la gestión
de las emergencias y, además, a seguir dotando a la comunidad de
infraestructuras al servicio de las emergencias.

Para ello, tal y como se refleja en las cuentas del
año 2008, se incrementa en un 123% el capítulo VI destinado a
inversiones.
Pero también el capítulo II cuenta con un
incremento de un 16,71%, para seguir ganando y aumentando en recursos
humanos y materiales al servicio de las emergencias, así como un
incremento del 10,66% en el capítulo IV en el que se contemplan
todas las aportaciones de La Generalitat a organismos implicados en la
gestión de emergencias, como los consorcios provinciales de bomberos
o las agrupaciones de voluntarios de protección civil, entre otros.

El incremento presupuestario del capítulo II,
que asciende en esta dirección general a más de 42.
245.
000
euros, tiene como objetivo seguir incrementando, como decía, los
recursos humanos al servicio de las emergencias.
En este sentido, vamos a
apostar por reducir progresivamente la estacionalidad de las brigadas
rurales de emergencias de La Generalitat para garantizar el servicio que
prestan durante todo el año, además de para crear nuevas
brigadas y dotarlas a todas las anuales de más medios.
Además, vamos a seguir teniendo a disposición de La
Generalitat y el servicio de prevención y extinción de
incendios toda una flota de aviones y de helicópteros, que en los
períodos de mayor riesgo llegarán hasta los 22 medios
aéreos al servicio de La Generalitat.

Por tanto, los presupuestos para el año 2008
contemplan el incremento necesario para seguir reforzando, potenciando y
mejorando los medios de servicio de la atención de las emergencias y
de los incendios, ya que de igual manera, en el capítulo VI, de
inversiones, se recoge una partida superior a 1.
600.
000 euros, destinada a
la dotación de nuevos vehículos, lo que servirá para
seguir dotando a nuestras brigadas de mejores medios para realizar su
trabajo con más comodidad, pero también con más
eficacia.

Pero, además, estos presupuestos,
señorías, reflejan un importantísimo esfuerzo inversor
en infraestructuras al servicio de las emergencias.
Se apuesta por la
modernización de las infraestructuras existentes, pero
también por la construcción de otras nuevas, con el fin de
seguir ampliando la cobertura territorial y reforzar las zonas más
sensibles de la Comunidad Valenciana.

En este sentido, en el marco del Plise, el ambicioso
Plan de infraestructuras de seguridad y emergencias, que será
presentado en breve, que está diseñando la Conselleria de
Gobernación, los presupuestos de La Generalitat para el
próximo ejercicio recogen una importante inversión de
más de 3 millones de euros para la construcción de nuevos
parques rurales de emergencia, remodelación y construcción de
nuevas bases aéreas, así como construcción de
helisuperficies de emergencias.

Por tanto, durante el próximo año, la
Conselleria de Gobernación ha establecido como prioridad iniciar la
construcción de una base aérea de prevención y
extinción de incendios en la provincia de Alicante, una
helisuperficie en Castellón, así como la construcción
de una nueva helisuperficie de prevención y extinción de
incendios en la provincia de Valencia e iniciar, también, dos nuevos
proyectos de parques rurales de emergencia.

Otra de las importantes inversiones que se recogen en
los presupuestos de la conselleria, está relacionada con la modernización
tecnológica del servicio del teléfono único de
emergencias 112, que siendo una inversión plurianual de más
de 11 millones de euros, tiene una dotación para el próximo
año de más de 4 millones de euros.

El objetivo de la Conselleria de Gobernación
es seguir adaptando todos los servicios de emergencia a las novedades
tecnológicas más punteras, de manera que el resultado final
sea una mejor atención al ciudadano y una mayor capacidad de
respuesta frente a cualquier emergencia que pueda surgir.
El
teléfono único de emergencias es una herramienta fundamental
que garantiza no solo la atención 24 horas, 365 días al
año, y de manera inmediata una atención al ciudadano, sino
que permite gestionar de manera tremendamente eficaz las respuestas frente
a dichas emergencias.

Asimismo, La Generalitat tiene una importante
participación, como saben todas sus señorías, con los
tres consorcios provinciales de bomberos, a los cuales destina en estos
presupuestos de 2008 más de 20 millones de euros.
De esta forma, la
Conselleria de Gobernación también dota presupuestariamente a
los consorcios de bomberos provinciales, que saben que desempeñan
una importante gestión en la resolución de las emergencias y
en la extinción de incendios.

Y si bien los medios humanos, los recursos
materiales, las infraestructuras y la tecnología son piezas
básicas del sistema de gestión de emergencias, para la
Conselleria de Gobernación hay otro factor tremendamente importante,
y que es el que hace que todos los elementos que intervienen en una
emergencia funcionen de manera impecable, y ese factor,
señorías, al que me refiero es el de la formación.

Estos presupuestos van a poner un acento muy especial
en la mejora de la calidad de la formación de todos los
profesionales que se dedican al servicio de emergencia y también de
seguridad.

Sin lugar a dudas, la formación de todos y
cada uno de los profesionales que intervienen en el servicio de las
emergencias es una de las prioridades que se ha marcado para esta
legislatura desde la Conselleria de Gobernación, y que va a pasar a
ser una de las nuevas áreas de competencia del nuevo Instituto
Valenciano de Seguridad Pública.

Esta apuesta por la formación va a dar un plus
de calidad al servicio que prestan los profesionales de las emergencias.
Se
trata de una apuesta que redunda en beneficio de todos los profesionales y
también en beneficio de toda la sociedad en general.

En este sentido, hemos querido reforzar esta apuesta
por la formación centrándonos también en un colectivo
que cumple una función social tremendamente importante, como han
demostrado en situaciones como los episodios de lluvias vividos en el mes
de octubre o también en los incendios últimos que hemos
vivido.
Me estoy refiriendo al colectivo de los voluntarios de
Protección Civil, que realizan de forma altruista unas tareas de
gran relevancia social.

Por esto motivo, vamos a destinar más de
280.
000 euros en estos presupuestos para potenciar la formación de
los voluntarios de Protección Civil, para establecer subvenciones
para los seguros de riesgo de los voluntarios, así como para la
dotación y equipamiento de los mismos.

Igualmente, en el ámbito de la
formación de los profesionales de emergencias, se va a destinar una
partida superior a 31.
000 euros, mediante un convenio con la Universidad
Politécnica de Valencia, de la cátedra de ingeniería
de estudios del fuego.

La seguridad es una apuesta básica para La
Generalitat, y así lo demuestran los presupuestos que ahora les voy
a concretar.

La Dirección General de Seguridad y
Protección Ciudadana, para las cuentas del año 2008, va a
estar superior a 9 millones de euros.
El objetivo primordial, que
está perfectamente plasmado en estas cuentas, va a ser la
formación, como decía anteriormente, para la cual, dentro de
la Dirección General de Seguridad y Protección Ciudadana, se
incrementa un 16,26% en el programa «Formación del
Ivasp», en el que destaca especialmente el aumento del 66,54% del
capítulo VI, relativo a inversiones, con una dotación
presupuestaria superior a los 781.
000 euros.

Hay que destacar la inversión dirigida a poner
en marcha el nuevo proyecto formativo y lo que va a ser el nuevo Ivasp en
las nuevas instalaciones, ubicadas en el complejo educativo de Cheste.
La
adecuación de las nuevas instalaciones tiene un presupuesto para el
2008 superior a 550.
000 euros, a lo que hay que añadir
también un inmovilizado material para el equipamiento de esas nuevas
instalaciones con un total de 106.
000 euros, y también más de
75.
000 euros para adquisición de equipos informáticos y el
proceso de digitalización del registro de policías.
Todo esto
destinado al nuevo Ivasp.

Invertir en formación es invertir en
preparación y mayor cualificación profesional, que, en
definitiva, se traduce en una mayor seguridad.

Junto a este programa, existe otro programa en
seguridad pública, policía de La Generalitat y policía
local, que aumenta un 29,37% respecto al ejercicio anterior.
Ello evidencia
la decisión de invertir tanto en el incremento de efectivos como en
infraestructuras y medios materiales para potenciar la seguridad de las
personas.
En este sentido, el capitulo I se incrementa en un 20,35%,
principalmente por la previsión de aumentar las plantillas de la
policía de La Generalitat.
También en materia de inversiones
se constata un importante aumento presupuestario del 38,61%, destinado
principalmente a mejorar las instalaciones de la policía de La
Generalitat.

Sin embargo, el incremento más significativo
se produce en el capítulo VII de dicho programa, con la apertura por
primera vez en los presupuestos de La Generalitat de una línea
presupuestaria dotada de 600.
000 euros para financiar el futuro convenio de
infraestructuras con el Ministerio del Interior, para la
construcción y reformas de comisarías de la policía
nacional y cuarteles de la Guardia Civil.
Lo que demuestra el compromiso
claro y manifiesto de La Generalitat por colaborar en la mejora de la
seguridad ciudadana en la Comunidad Valenciana, dada la creciente
preocupación de los ciudadanos en esta cuestión, como
demuestra la última encuesta del CIS en la Comunidad Valenciana.

Junto a ello, hay que destacar también una
dotación presupuestaria para reformar y rehabilitar la actual sede
en Valencia de la policía de La Generalitat e introducir
también mejoras en las sedes de Castellón y de Alicante.

Además, estos presupuestos,
señorías, reflejan el compromiso de La Generalitat por seguir
dotando y potenciando los cuerpos de policías locales en
colaboración con los ayuntamientos, ya que la función y el
papel que desempeñan son fundamentales en el día a día
de los ciudadanos.
Tienen que saber sus señorías que son ya
cerca de 10.
000 los policías locales que están trabajando en
el día a día en nuestros pueblos y ciudades de la Comunidad
Valenciana.

Así se refleja tanto en el capítulo IV,
en el que se contemplan dos líneas presupuestarias, unas de ellas
con la finalidad de coordinar y homogeneizar los cuerpos de policía
local en materia de medios técnicos y de uniformidad, que aumenta un
25% respecto al año anterior, y otra para facilitar a los
ayuntamientos la adquisición de medios materiales para la
prestación del servicio policial, con también un aumento del
25%.

Por otra parte, en el capítulo VII se
contempla una línea, por importe de más de 125.
000 euros,
destinada también a financiar la coordinación y
homogeneización de las sedes de los cuerpos de la policía
local.

En definitiva, los presupuestos en materia de
seguridad asciende a 5.
915.
960 euros, que unidos a los 3.
136.
720 euros,
destinados a formación y al Ivasp, significan un presupuesto, como
les decía al principio, de más de 9 millones destinados a
mejorar y a incrementar los niveles de seguridad y protección
ciudadana en la Comunidad Valenciana.

Señorías, los presupuestos de la
Conselleria de Gobernación, por tanto, van a permitir poner en
marcha un proyecto tan ambicioso como el Plan de infraestructuras de
seguridad y emergencias, Plise, que integra actuaciones tan importantes
como la construcción de nuevos parques rurales de emergencias,
helisuperficies, bases aéreas, ampliación del centro de
coordinación de emergencias, nuevas infraestructuras formativas,
incremento de las infraestructuras de seguridad ciudadana, tanto cuarteles
como comisarías, y también la previsión de nuevas
sedes y subsedes para la policía de La Generalitat.

En definitiva, y en conclusión, se trata de un
presupuesto acorde con las necesidades de la sociedad valenciana, una
sociedad moderna que mira con ambición el futuro, y para eso es
fundamental que sea una sociedad tranquila, confiada y segura, con los
medios y recursos necesarios para hacer frente a cualquier situación
de emergencia que se plantee y con unos niveles de seguridad propios de una
comunidad referente como es la valenciana.

Pero, además, son unos presupuestos acordes
con el nivel de ambición de nuestra sociedad, que van a permitir que
la Comunidad Valenciana siga por la línea de prosperidad y
bienestar, potenciando su autogobierno a través del desarrollo de
nuestro Estatuto de autonomía, la recuperación del derecho
foral y la consolidación como nacionalidad y comunidad de primer
nivel.

Así, lo que queda patente en estos
presupuestos es la importancia que La Generalitat concede a una materia tan
relevante y sensible como es la seguridad en su concepto más amplio
y global.

Y por eso, desde la Conselleria de Gobernación
vamos a ejecutar estos presupuestos que han registrado un incremento
histórico, con unos objetivos muy claros: planificar y prevenir para
que nada quede a la improvisación y que existan los recursos
necesarios para garantizar la seguridad y confianza de los ciudadanos.

Estos presupuestos son el instrumento que va a
permitir ejecutar todos los proyectos necesarios para hacer realidad estos
objetivos y contribuir a que nuestra comunidad siga siendo un referente, en
este caso, también en cuanto a seguridad y autogobierno.

En suma, señorías, el incremento
presupuestario de la Conselleria de Gobernación se va a traducir en
más seguridad, más formación, más
prevención, más planificación y más
autogobierno para una sociedad que mira al futuro confiada y sin complejos.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor conseller.

És el torn perquè els grups prenguen la
paraula per a expressar la seua opinió respecte al pressupost de
l'any 2008 de la Conselleria de Governació.

En este moment té la paraula el senyor Morera.

El senyor Morera Català:

Moltes gràcies, senyor president.

Bé.
La seua exposició sobre els
pressupostos de la Conselleria de Governació ens ha decebut
absolutament.
Era previsible si tenim en compte el que va manifestar com a
programa d'acció de la seua conselleria en el Ple de les Corts
Valencianes.

I si llevem de la seua exposició tot
allò de soflames estèrils d'una certa verborrea ben
intencionada, i si tenim en compte la realitat dels pressupostos de La
Generalitat, mos adonarem que estos pressupostos no estan a l'altura
del que necessita el nostre poble.

El que vosté ha dit podria quedar bé
per a alguns mitjans de comunicació sense massa rigor informatiu,
però no aguanten una mínima anàlisi amb rigor
d'un estudiant d'ESO o de Batxiller.

Vosté està incomplint l'Estatut,
i estos estatuts incomplixen el que hauria de ser un mandat estatutari.
Com
sap vosté, este Estatut no és l'estatut que considerem
el millor per al nostre poble, però, en tot cas, és llei.
I
este Estatut diu una cosa molt clara en el seu article 55, i és que
La Generalitat, és a dir, vosté i el president Camps,
mitjançant llei de les Corts Valencianes, crearà un cos
únic de policia autònoma de la Comunitat Valenciana.

I estos pressupostos el que fan és anar en la
direcció contrària, anar amb les polítiques de
seguretat obsoletes.
Vosté ha dit, i és cert, que una de les
grans preocupacions que té la nostra ciutadania és la seua
seguretat.
I vostés apliquen receptes del segle passat o del segle
XIX per a un tema tan important com és la seguretat.
I més
enllà d'eixa verborrea i eixes soflames que el que
vostés pretenen és potenciar l'autogovern a
través de l'Estatut.
.
.
complisquen l'Estatut,
complisquen l'Estatut, facen una policia autonòmica integral,
facen una policia amb competències de seguretat ciutadana, i no eixa
quimera que vostés estan inventant.
I fins i tot té la barra
de vindre ací i dir que van a posar 600.
000 euros dels diners de
tots els valencians per a millorar les comissaries de policia i els
quarters de la Guàrdia Civil.
Escolte vosté els
guàrdies civils, escolte vosté la policia nacional!
Si eixa
no és la política que tocaria!
Si l'eficàcia en
seguretat que hauria de primar en un govern que realment volguera
l'autogovern dels valencians és buscar una policia
única, integral, amb competències de seguretat, com marca la
Constitució espanyola, com marca l'Estatut d'autonomia i
com estan fent altres comunitats autònomes, no la
d'ací, no la del Partit Popular.

No sé quin problema tenen vostés en
impulsar una policia integrada autonòmica.
Quin problema tenen
vostés?
, si fins i tot Galícia ho està fent.
Si fins i
tot Galícia ja ha aprovat el seu avantprojecte de llei de policia
integral per als gallecs.
No és el nostre model el que s'ha
fet a Madrid, però és molt més avançat del que
vostés mos presenten i que executaran a través d'estos
pressupostos, (inintel·ligible) .
.
.
en Madrid.

«Esos retos ambiciosos» que vosté
mos parla es queden en no-res quan veus que del pressupost de la seua
conselleria.
.
.
I hem de dir que les conselleries de governació
en altres comunitats autònomes són conselleries de pes.
La
seua conselleria és una conselleria molt pobreta, molt d'anar
per casa, molt que no té massa competències.
I el poc
pressupost que té, de 93.
400.
000 euros, no li vull llevar els
400.
000 euros perquè és molt pobreta, doncs 76 milions
d'euros en emergència i 9,2 milions en personal.
I tot el gran
capítol que diu vosté que té la seua conselleria de
seguretat per a les persones i autogovern, mos quedem en 8.
100.
000 euros.
Eixa és la gran visió de l'autogovern, de
l'Estatut?
Perquè és que a vosté l'ha
traït fins i tot una cosa que ha dit, i és un complex
d'inferioritat amb altres comunitats autònomes espanyoles, la
que vosté ens diu ací, i el seu grup partit polític
planteja.

Tenen un gran complex d'inferioritat.
Miren
massa als costats.
Miren massa a altres comunitats autònomes.
Sempre
en embolic, en conflicte, i no copien les coses bones que fan altres
comunitats autònomes.
Perquè mos diu: «Como verdadera
equiparación de este Estatuto es la autodisolución.
.
.
»
La capacitat d'autodissolució, està bé;
és una mostra de sobirania important, és un avanç en
este Estatut, no li ho negaré.
Van a fer una oficina electoral,
estupend.
Però escolte, per què no mos equiparem en coses
substantives, com és una policia autonòmica integral, que
marca l'Estatut?

I se va a gastar no sé quants diners a
divulgar, a fer un congrés del dret foral -perfecte, ens
pareix molt bé-, però en divulgar i en traques i
faràndules.
Escolte, un bon autogovern és el que té
una policia autonòmica al costat de La Generalitat.
I els policies
autonòmics, i nosaltres hem tingut policia autonòmica durant
la República, doncs són la millor mostra que evidencien un
bon autogovern.
I la resta és complex d'inferioritat.
I
vosté té un gran complex d'inferioritat, i el Partit
Popular.

«Esos retos ambiciosos» que mos parla,
eixa «seguridad en las personas», ese
«autogobierno», eixe.
.
.
tot queda en no-res, más de lo mismo.
.
.
, una rutina
estèril.

Jo els convide que tots junts busquem un nou model de
policia autonòmica, un model que vull recordar ací, el nostre
grup, en l'anterioritat el nostre.
.
.
el síndic de
l'Entesa, Joan Ribó, va presentar una proposició de
llei.
Li vaig dir que la tenia a la seua disposició.
Una
proposició de llei consensuada per tots els grups per a caminar amb
el que estan fent altres comunitats autònomes, i que mosatros mos
estem quedant endarrerits.
Mos estem quedant endarrerits.
Vosté va a
negociar en la comissió bilateral i mos planteja ací de fer
més quarters i més comissaries, ajudar en una línea
pressupostària; i altres comunitats autònomes estan fent la
seua policia autonòmica.
¿Podem millorar això?
¿Podem caminar tots junts per a tirar endavant una policia
autonòmica integral amb competències de seguretat de
trànsit més ampla?
Això sí que seria una nota
d'autogovern, de saber cap on anem i no estar, doncs, garbellant
aigua.
Estem garbellant aigua.
Estem quedant-mos arrere.

Altres comunitats autònomes han aconseguit
competències; vosté no n'ha aconseguit ni una.
I el seu
govern no ha aconseguit ni una sola competència.
¡Competències importants, competències substantives!
Van ser els primers en fer un Estatut exprés -mosatros
l'hem qualificat des del Bloc, el que representa per a mosatros eixe
estatut, no ho reproduiré ací-, però mos estem
quedant molt lluny del que demana eixa societat valenciana, la nostra
societat!

I si nosaltres hem d'actuar en matèria
de seguretat, li explicaré el que diuen els responsables de la
seguretat, els responsables de la Guàrdia Civil, la policia nacional:
cos únic i integral, que cooperen les policies locals.
Les policies
locals, que llevant del decret de vestimenta, no han organitzat ni millorat
en res; li han posat un groguet molt bonico, però res més.
Policia integral, comissaries en els ajuntaments.
Prenga nota,
perquè això és la modernitat.
Pròxim als
ciutadans, no fer claustres, enclaustrar els guàrdies civil en
quarters, amb polítiques obsoletes de casa quarters; això
està passat, això no és la policia del futur.
La
policia del futur és una policia que té, en el seu
àmbit competencial, estatutari, té totes les possibilitats
d'actuar i una policia de l'estat, a l'estil de
l'FBI, que organitza i treballa supraestatalment, supracomunitats
autònomes; això és el modern.
Sí, sí, si
vol li passe el dossier sobre el tema.

Però fer ara este embolic, una policia
autonòmica jibarizada adscrita a una unitat de la policia nacional, i
vostés ací a pagar «cuartelillos» y comissaries;
això, això és el passat, això fa picor,
això és de vergonya, això no està a
l'altura del que el nostre poble necessita.

Policia integral, fem una llei, dotem-la bé i
jo li desitge molts èxits en eixa nova etapa que nosaltres
voldríem.
I que vosté tinga una conselleria potent i no una
conselleria d'anar per casa i una conselleria molt pobreta, molt
pobreta.
Una conselleria, que no està a l'altura del que
necessita el nostre poble.

Equiparem-mos a les altres autonomies, busquem un
consens en matèria de policia autonòmica, dotem-la bé
i no fem riure en esta proposta de pressupostos que emana d'un
posicionament del Partit Popular que priva els valencians d'una
policia autonòmica com cal.
Posem-mos en marxa, no perdem més
posicions, vam ser els primers en arribar a no-res, però és
que encara anem cap a arrere.
El poble valencià, eixos 5 milions de
valencians i valencianes necessiten major seguretat, tranquil·litat
i una autonomia que tinga una policia com tenen altres comunitats
autònomes d'Espanya.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Morera.

Té la paraula en representació del Grup
Socialista la senyora Sanchordi.

La senyora Sanchordi García:

Moltes gràcies, senyor president.

Senyories.

Senyor conseller.

Bé, m'ha sorprés una miqueta el
to de la seua intervenció, perquè jo esperava que
vosté vinguera ací més content per la pujada del seu
pressupost, més, inclús, més enfortit per haver
aconseguit negociar amb els dos Camps, el president i el vicepresident
segon, un augment dels pressupostos de la seua conselleria.

No obstant, l'he vist moderadament satisfet.
Això està bé, perquè d'alguna forma vol
dir que no és oro todo lo que reluce, i en este cas no es oro todo
lo que reluce pel que fa a la presumpta
pujada de pressupostos.
Perquè tan important com el que apareix en
pressupostos és el que no apareix.
I tan important com la voluntat
és la plasmació d'eixa voluntat en els pressupostos.

Per a valorar els pressupostos que vosté ha
presentat per al 2008, el Grup Socialista el que ha fet és analitzar
no només la literalitat dels pressupostos, sinó també
comparar amb els pressupostos de l'any passat, de l'any vigent,
per al 2007, i també, tot allò que vosté va prometre,
que va ser moltíssim, en la seua compareixença del mes de
setembre.

Passant, doncs, al detall de l'anàlisi
dels pressupostos d'esta conselleria que, com vosté molt
bé ha dit, és nova, però no novedosa.
És a dir, el 90% del
contingut d'esta conselleria ja tenia una estructura, unes direccions
generals i uns pressupostos les anteriors legislatures.
L'única novetat és el tema del desenvolupament
estatutari, com no pot ser d'un altra manera.

Ara bé, que hi haja una conselleria nova
sí que té una sèrie de conseqüències molt
directes.
Eixes conseqüències molt directes són, ni
més ni menys, l'augment, la pujada en gastos de personal que
comporta eixa conselleria.
Perquè, clar, ací han pujat moltes
coses, sobretot, estes.

Pel que fa a un nou programa, el programa 221.
20,
direcció i servicis generals.
Clar, eixe és nou com a
conseqüència de la creació de la conselleria.
Resulta
que els gastos de personal pugen d'1 milió d'euros en el
2007 a 3 milions d'euros per al 2008.
Estem parlant d'un 175%
de pujada, més a banda, per a gastos de funcionament ara n'hi
ha 1 milió d'euros que abans no teníem.

N'hi ha una altra pujada en gastos de personal
que és en la novetat, és a dir, en el Programa de
desenvolupament de l'autogovern, desenvolupament estatutari.
Resulta
que els gastos de personal pugen de 54.
000 euros a 575.
000 euros, estem
parlant d'un 966% de pujada.
En eixe sentit és el programa del
1.
000%, del 1.
000% d'augment.

Ha parlat vosté de l'Ivasp.
Anem a vore,
l'Institut Valencià de Seguretat Pública va ser creat
ja en l'època del govern socialista, i ja aleshores se'l
va considerar com un centre de referència pel que fa a la
formació del nostres cossos de seguretat.
En eixe sentit, ací
del que estem parlant és d'un clar retard i d'un
incompliment.
Anem a vore, eixe nou projecte formatiu s'està
prometent des que estava Ripoll, ací en estes Corts; Víctor
Campos, com a vicepresident, en la primera compareixença de la
passada legislatura ja va prometre, i estem més o menys conforme
estem.

Però és que a més hi ha una
curiositat pressupostària, n'hi han números que no
quadren.
A vore si vosté m'ho pot explicar.
Per als
pressupostos del 2007, parlen del «nuevo proyecto formativo»,
del Ivasp.
Resulta que vosté parla d'un total, o parlava
l'anterior conseller, d'un total d'inversió de
més de 6 milions d'euros repartit: 300.
000 per al 2007, 3
milions per al 2008 i 3 milions per al 2009.
Bé, ara resulta que
torna a vindre, i ara ja no són 6 milions d'euros, ara
són 3 milions d'euros.
¿Que és que han invertit
en el 2007 tres milions?
No senyor, com a molt, hauran invertit, com a
molt, els 300.
000 i no mos consta que hagen fet, o que hagen avançat
excessivament.

Per cert, vosté ha dit fa poquet en premsa que
per a l'Ivasp, en el 2008, 3 milions d'euros.
No, senyor.
Per
al 2008 vénen 400.
000, no faça trampetes senyor conseller; ho
dic, perquè ho ha fet també en esta intervenció, i
vosté agarra i per a parlar del muntant no parla del que ve per al
2008, sinó del que ve per al total.
Si mos posem en eixe pla, la
Conselleria d'Infraestructures, que no parle del que va invertir en
carreteres cada any, que parle del total i aixina tal vegada la pot,
inclús, multiplicar per deu.
Sigam una miqueta més cauts a
l'hora de donar xifres.

Parlant de seguretat, hi ha un tema sobre el qual
s'ha parlat molt, sobretot estos últims mesos, i estos
últims dies, que és la constitució d'una
comissió mixta entre l'estat i la Comunitat Valenciana, una
cosa del que creiem que mos tenim que congratular tots.
S'ha parlat
de diverses coses, una molt important: la creació de la policia
autonòmica.
Bé, perdó, ja no pareix ser que policia
autonòmica, no, ara és «nou model de policia».
I
per tant, no tornaré a parlar de policia autonòmica,
sinó que me referiré sempre al «nuevo modelo de
policía».
Ara resulta que vol parlar d'autogovern,
però comencem ja renunciant, comencem ja renunciant a plantejaments.
I ara resulta que el nou model de policia és bàsicament la
unitat de policia nacional, i per tant de l'estat, adscrita a la
Generalitat valenciana, és a dir, el que tenim ja des de l'any
1995.
¿I què és el que aparentment canvia?
¿Quina és la diferència del nou model?
Doncs el nou
model és que amplia funcions, i aleshores parlen de vigilar el metro
i el tramvia de València i d'Alacant.
Per cert, en
Castelló, per desgràcia no tindrem ni metro ni tramvia,
tindrem una espècie de substitut descafeïnat que es diu
«bus guiado por láser o fibra óptica», no
sé al final com han quedat.
Però mos agradaria saber si eixe
nou model de policia també vigilarà el bus guiado de Castellón, o no,
perquè de moment pareix ser que no està inclós.

També, pareix ser que en eixa
grandíssima ampliació de funcions s'encarregarà
de vigilar «bingos y casinos, asuntos relacionados con menores,
violencia de género, protección civil, espectáculos
taurinos y vigilancia a residencias a la tercera edad.
» Ah!
,
però és que açò no se feia?
És que clar,
ací hi ha poquetes coses a inventar des del moment que no estem
parlant de la creació d'un cos autonòmic de policia
propi.
Aleshores, mos agradaria que mos explicara també quines
són les novetats del nou model, a banda del nou uniforme.

Una altra de les conseqüències
d'eixa comissió mixta és la propera firma d'un
conveni per a millorar comissaries i quarters de la Guàrdia Civil.
S'ha parlat que en eixe conveni el compromís era que entre el
2008 i el 2011 aportaran cada una de les administracions, al 50%, 3 milions
d'euros anuals cada una.

I ara torne a pressupostos, i aleshores, com molt
bé ha comentat vosté, n'hi ha una partida nova, de
600.
000 euros per a rehabilitació de dependències de
seguretat, que vosté mateixa ha qualificat de gesto.
Evidentment, és un gesto, però quan se firme
el conveni, què faran?
Perquè, clar, 600.
000 euros no
són 3 milions d'euros, què faran?
Què faran?
,
perquè ja no tenim per a enguany.
Per descomptat no tenim 3 milions,
tenim 600.
000 euros.

Però és que a més vosté
s'ha compromés ha crear 5 o 6, no sabem si 5 o 6, subseus de
seguretat per a complementar les que ja n'hi han de València,
Castelló i Alacant.
I la pregunta és, a vore, ¿les
subseus de seguretat són del nou model, o és de policia
nacional i Guàrdia Civil?
I, en qualsevol cas, ¿a on se
faran, quins són eixos 5 o 6 pobles?
¿Quan i amb quants
diners?
Perquè per descomptat als pressupostos no vénen.

Per cert, el problema de la seguretat segons
l'última enquesta del CIS no és una preocupació
«creciente», sinó «decreciente» per als
valencians.
De fet, actualment, ocupa el sèptim lloc en
l'índex de preocupacions dels valencians i valencianes.

He parlat, al principi, que per a valorar els
pressupostos havíem tingut en compte no només els
pressupostos d'enguany, els anteriors, però també tot
el que vosté va prometre en la seua compareixença.
Senyor
conseller, en la seua compareixença, vosté va assumir,
concretament, 33 compromisos que, a més, hem sigut generosos i no
hem agarrat només aquells que són inversió pura i
dura, perquè aleshores eixia prou menys.
I hem agarrat tant els
compromisos de diners com de voluntat, tant els plans com les inversions,
etcètera.
I resulta que de 33 només 5 se veuen plasmats en
pressupostos, i en les condicions que ara li explicaré.

En primer lloc, l'Ivasp, com li he comentat,
és un incompliment, un retard i no ve tot el que hauria de vindre.
Quan parlem del que s'ha negociat en la comissió mixta,
primera, depén no d'una administració, d'esta,
sinó de dos.
La policia autonòmica.
.
.
, mira, no volia
anomenar-la i l'he anomenada, l'he anomenada per a
reivindicar-la, ni més ni menys; però ja no n'hi ha.
Ara serà «nou model».
El tema de construir quarters,
bé, doncs resulta que és insuficient per al compromís
que vostés han adquirit.

Hi ha una cosa important i són els quatre
milions d'euros per a la rehabilitació i construcció de
bases aèries.
Són molts diners.
Aleshores, en quines
condicions se trobaven fins ara, que ha sigut precís ficar ara
quatre milions d'euros?
En quina situació de deteriorament se
trobaven?

I, bé, una altra cosa que sí
està plasmada en pressupostos, però que no són de
diners, sinó que és de temes de voluntat, vosté ha
parlat de reformes legislatives, però no ha dit quines.
Ha dit
«diverses i al llarg d'este any», però no ha dit
exactament quines reformes legislatives seran.
Sí ha parlat de
campanyes divulgatives de l'Estatut.
Pareix que l'única
cosa que estarà clara es que se farà publicitat i propaganda
sobre l'Estatut.

Per això, -i per a acabar ja- si
bé la pujada, en general i en aspectes concrets, és real,
senyor conseller, -perquè això no se pot negar-
no és menys cert que hi ha més d'aparença que de
realitat.
I si bé també és cert que en política
són molt importants els gestos, el que no se pot caure és en
fer una política majoritàriament de gestos.

I, sobretot, senyor conseller, tinga clar que el
pressupost que vosté ha vingut ací a presentar és un
pressupost que pot ser relativament fàcil de vendre en novembre del
2007, però ja vorem si és tan fàcil de vendre quan
s'acabe l'exercici en novembre de 2008.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Sanchordi.

Té la paraula la senyora Quinzá en
representació del Grup Parlamentari Popular.

La senyora Quinzá Alegre:

Gracias, señor presidente.

Señor conseller, permítame en primer lugar agradecerle en nombre de
mi grupo, el Grupo Parlamentario Popular, su comparecencia en esta
comisión a fin de explicar los presupuestos de su conselleria; conselleria que, efectivamente, siendo
de nueva creación, incorpora algunas direcciones generales ya
existentes y que, pese a ello, es la conselleria con mayor crecimiento presupuestario del Consell.

En estos momentos, los presupuestos que nos ocupan
son los destinados a materias tan importantes como la prevención,
las emergencias, la seguridad y el autogobierno.

El presidente Camps ya demostró su
implicación y su apuesta decidida por estas materias al crear
direcciones generales específicas para ellas.
Para mayor
abundamiento, han tenido un notable incremento presupuestario que, sin
duda, muestran la apuesta del Consell por velar por la seguridad de las
personas en todos los ámbitos.

La dirección general que mayor porcentaje
presupuestario tiene -con casi un 82%- es la Dirección
General de Emergencias.
Aquí, se ha incrementado el presupuesto en
casi un 23%, siendo el capítulo de inversiones reales el que mayor
crecimiento experimenta con un crecimiento de un 123%.

Como usted ya ha referido en numerosas ocasiones, en
esta legislatura se va a poner en marcha un ambicioso plan que es de
destacar por la envergadura del mismo: el Plan de infraestructuras de
seguridad y emergencias de la Comunidad Valenciana, el denominado Plise.
Este ambicioso plan, que abarca las áreas tanto de emergencias como
de seguridad, va a permitir mayor atención en menor tiempo con
más medios e infraestructuras para hacerlos efectivos.

Así, y en el desarrollo de este plan, se van a
construir nuevas bases aéreas y helisuperficies.
Se van a construir
parques rurales de emergencia y otras infraestructuras para reducir los
tiempos de respuesta ante cualquier emergencia, así como para
optimizar todos los recursos.

Además, y dentro de esa misma dirección
general, los presupuestos apuestan por una ampliación del
teléfono de emergencias 112, en el que, además, se pretenden
incluir a otros organismos que den mayor cobertura a la creciente demanda
social.

Tan lejos como ayer, leíamos los frutos de la
comisión mixta, a la que luego me referiré, y aquí
parece ser que, además, había un acuerdo en incorporar a este
teléfono los servicios de la policía nacional.

Hay que precisar además, actualmente, que este
teléfono es el número de referencia al que acude cualquier
persona ante cualquier apuro y que el número de llamadas es
equivalente al que se produce en Madrid, con la diferencia de
población que hay entre Madrid y la Comunidad Valenciana.

Igualmente, continúa la participación
de La Generalitat en los consorcios de bomberos y se incrementan las
partidas destinadas a las agrupaciones de Protección Civil, a fin de
comprar material pagar los seguros de los voluntarios y formación de
los mismos, entre otros.

En lo que respecta a la Dirección General de
Seguridad y Protección Ciudadana, es la que mayor crecimiento
presupuestario tiene, incrementándose en casi un 30%.
Esto,
señor conseller, demuestra una clara apuesta por la seguridad.
En este sentido,
déjeme felicitarle en nombre de mi grupo por la constitución
anteayer de la comisión mixta de seguridad con el objetivo de que la
inseguridad deje de ser una de las principales preocupaciones de los
valencianos.

No obstante, señor conseller, por lo que hemos podido
leer y estar informados, parece ser que esta comisión mixta
está compuesta por miembros tanto de la Generalitat valenciana
-en concreto de su conselleria y determinados policías- y por miembros del
gobierno central -el delegado de Gobierno, el secretario de
Estado-.
Entonces, me gustaría saber si esto es así
porque, que esta diputada tenga conocimiento, el gobierno central, en estos
momentos, está presidido por el Partido Socialista, lo forma el
Partido Socialista.
Entonces me extrañan las críticas que se
hacen a un acuerdo entre ambas instituciones.
No sé si es que se
están cuestionando las decisiones que está tomando el
secretario de Estado, que es del Partido Socialista.
Pero bueno,
simplemente, para dejar constancia porque me extraña.
No sé
si.
.
.
(veus).
Se
ha cuestionado.

De hecho, se ha estado.
.
.

El senyor president:

Señorías.
.
.

La senyora Quinzá Alegre:

.
.
.
cuestionando, se ha estado criticando esta
comisión y se ha cuestionado el modelo policial al que se ha estado
haciendo referencia.

Yo.
.
.
también lo que se ha podido poner
aquí sobre la mesa y es lo que se ha observado de una manera clara y
contundente es el total y absoluto desconocimiento que se tiene aquí
de las competencias que, actualmente, tiene cada uno de los cuerpos de
policía.

En este sentido, nosotros, señor conseller, sí que
valoramos y además destacamos la importancia que supone que, por
primera vez, se cree y se dote económicamente de una línea
presupuestaria.
Inicialmente, y en estos presupuestos, cuenta con 600.
000
euros, pero están pendientes de las negociaciones en la
comisión mixta, destinados a la construcción, entre otras
cosas, de cuarteles de la Guardia Civil y de comisarías de la
policía nacional.
Esta medida fue un anuncio que ya hizo el
presidente Camps para colaborar con el gobierno central en la
erradicación de la inseguridad ciudadana que acecha a nuestra
comunidad y para lo que, además, en numerosas ocasiones, hemos
solicitado mayores efectivos.
La voluntad y el compromiso del Consell se
han puesto de manifiesto con estos presupuestos.
Esperamos que el gobierno
central sepa estar a la altura y cumpla con nuestra comunidad aumentando
los efectivos, entre otras medidas, en el marco de la comisión mixta
creada al efecto.

Dentro de esta dirección general,
también quiero destacar la apuesta municipalista que hay, habida
cuenta de que los ayuntamientos siempre necesitan de ayudas
económicas como instituciones más próximas al
ciudadano.
Destacar, en este sentido, las subvenciones en materia de medios
técnicos y uniformidad, que se incrementa en un 25%, así como
las subvenciones destinadas a homologar las pruebas selectivas de los
policías locales, que también se incrementan en un 25%.

También, y dentro de esta apuesta por ayudar a
los ayuntamientos, a fin de dotar de mejores medios a la policía
local, así como a restaurar los retenes, entendemos que es
importante.

Respecto del Ivasp, señalar que el programa de
formación crece en un 16% y que el mayor incremento se refleja en
los gastos de inversión, que crecen un 65%, puesto que va a ser
destinado -como usted ya ha mencionado- a la
construcción de los nuevos edificios administrativos en Cheste, que
van a suponer un punto de referencia, un instituto de referencia.
Aquí, se ha cuestionado y se dice que se está prometiendo
este nuevo Ivasp desde tiempos inmemorables.
Bueno, pues aquí, en
estos presupuestos se ve claramente cómo está plasmada con
números la constitución del mismo.

También, los presupuestos estos demuestran el
compromiso con la excelencia en la formación en todos los
ámbitos: formación de la policía, formación de
los profesionales de emergencia y formación de los voluntarios.
Igualmente, continúan con la línea de ayuda en los
ayuntamientos, incorporando una línea de subvención para que
impartan cursos descentralizados a la policía local.

También, dentro de su conselleria, continúan las
ayudas a las víctimas del terrorismo.

Por último, la Dirección General de
Desarrollo Estatutario, que va a permitir el efectivo desarrollo
estatutario y la promoción del autogobierno, cuenta con un
presupuesto de más de 2 millones de euros y, en este sentido, se va
a trabajar en la divulgación del Estatuto y el desarrollo
legislativo del mismo.
Así, se contemplan convenios con determinadas
instituciones, así como becas en investigación, congresos de
derecho foral; una serie de actuaciones encaminadas a la promoción
del autogobierno y a fomentar el conocimiento de nuestro Estatuto.
Destacar
como novedad la oficina electoral estable por la potestad que contempla
nuestro Estatuto de disolución anticipada de les Corts por parte del
presidente.

En definitiva, y concluyendo, señor conseller, son unos presupuestos
que se incrementan en un 23% respecto del año anterior, siendo la conselleria que más
ha crecido en presupuestos este año y que asciende a casi 94
millones de euros, encaminados a velar por la seguridad de las personas.
Así que, enhorabuena porque demuestran la gestión eficaz que
se va a poder hacer.

Presupuestos como estos son los que, a nuestro
partido, el Partido Popular, nos han otorgado, hasta ahora, la confianza
mayoritaria.
Nosotros hemos defendido siempre un modelo de policía.
Se está trabajando y hemos podido constituir una comisión
mixta para trabajar y para incrementar la seguridad en las personas.
Nosotros llevamos la apuesta de desarrollo del Estatuto sin ningún
tipo de complejos.
Los complejos los demuestran los que lo único que
piden es equipararse a otras autonomías; no es nuestro caso.
Sí que lo han demostrado otros.

Así es que, señor conseller, estoy convencido de que con
estos esfuerzos y con estos presupuestos, van a seguir siendo reconocidos
de nuevo por la sociedad valenciana.

Nada más y muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Quinzá.

Té ara la paraula el senyor conseller per a
explicar els dubtes que s'hagen pogut plantejar en els seus
pressupostos.

El senyor conseller de Governació:

Moltes gràcies, senyor president.

Senyor Morera, jo crec que de la seua
intervenció ha quedat clar que l'únic que mira a altres
comunitats autònomes és vosté i el seu partit.
Mosatros fem polítiques pròpies en tot, no sols sense cap
tipus de complexos, sinó amb tota l'ambició i valentia
del món.
Ho férem amb les concessions administratives, en
matèria de sanitat, de benestar social; ho hem fet en altre tipus de
polítiques, no sols en sanitat i educació, i ara farem un
model de policia propi.
Que no li càpia a vosté cap dubte.

I vosté està dient que no tenim
valentia i no apliquem el nostre Estatut perquè no desenvolupem la
policia autonòmica.
Doncs no.
Mire vosté, a mosatros no mos
agrada el model dels mossos d'esquadra ni de l'ertzaintza.
No mos agrada i, per
tant, no l'aplicarem a la Comunitat Valenciana perquè manca,
des del nostre punt de vista, de temes de coordinació amb la policia
nacional, amb la Guàrdia Civil i perquè entenem que hi ha
altres models que -mire vosté, mire vosté-
casualment, compartixen plenament el ministre del l'Interior i el
secretari d'Estat de Seguretat, que estem negociant en esta
comissió mixta, i que jo hi faré referència en la meua
segona intervenció.

Mire vosté, a mi m'agradaria que
actualitzara el seu discurs de nacionalisme «trasnotxat» i que
parlàrem dels temes que interessaren realment als ciutadans.
Vosté sempre està ficant que altres comunitats
autònomes estan desenvolupant i estan fent això.
Jo respecte
el que desenvolupen altres comunitats autònomes.
Mosatros no farem
seguidisme de ningú.
L'únic seguidisme que fa este
govern és el seguidisme dels interessos generals dels ciutadans de
la Comunitat Valenciana per damunt de tot.
I respectarem el que País
Basc, Catalunya o Andalusia facen, però mosatros no anem a copiar
perquè no tenim necessitat de copiar res.
Anirem a aquells
interessos que siguen més beneficiosos per a la Comunitat
Valenciana.

I precisament, els que tenen complexos i els que
tenen hipoteques són els que estan mirant sempre a aquells que estan
fent les polítiques en Catalunya, en el País Basc i en altres
llocs.
Mire vosté, mosatros no mirem.
Bé, afortunadament,
estan mirant-nos ja a mosatros altres comunitats en molts models
polítics, en moltes innovacions polítiques que estem fent,
afortunadament.
I vosté se s'hauria de sentir orgullós
d'això.
Vosté s'hauria de sentir orgullós
d'això.

Deia vosté, «és que no volem fer
trànsit».
No.
La competència de trànsit ja, quan
estàvem debatent l'Estatut, no volguérem agarrar-la
perquè volem que la Guàrdia Civil estiga en les nostres
carreteres.
Doncs, clar que sí!
I ho diguem i ho argumentem
perquè creguem que és el millor per a la seguretat dels
ciutadans de la nostra comunitat.
I altres podran fer i pensar el que
creguen convenient, que mosatros ho respectarem.
Però com no tenim
complexos, com som ambiciosos i com sabem què és el que
volem, estem fent el que creem convenient.

Mire vosté, la seua aportació a
l'Estatut i la del seu partit, fins a la data, ha sigut
desqualificar-lo permanentment.
Doncs mire, mosatros, a part que ens sentim
tremendament orgullosos d'ell, l'hem votat, l'aprovem, el
complim i l'anem a desenvolupar.
Que no li càpia a
vosté cap tipus de dubte.

I vosté sempre està parlant
d'equiparar-nos a altres comunitats autònomes.
Mire
vosté, mosatros, en transferències, hem aconseguit igual o
més que altres comunitats autònomes i vosté és
presoner de les seues pors i dels seus complexos.
Vosté mateix i no
s'adona, però és una cosa objectiva, patent i evident,
com ha demostrat en la seua intervenció.

I parla vosté.
.
.
-que no esperava altra
cosa-.
M'haguera sorprès vosté que haguera dit
que no l'havien decebut estos pressupostos.
Bé, és que
m'hauria sorprès; m'hauria, fins i tot, preocupat.

Mire vosté, i parla de soflames i verborrees.
Li vaig a dir les soflames i les verborrees.
Mire vosté, augmentem
quasi un 30% en seguretat.
Per a vosté, això serà una
soflama.
(Remors) Me
pareix, me pareix.
.
.
en seguretat, en seguretat.
Llisca, per favor, els
pressupostos perquè a esta comissió s'ha de vindre amb
els pressupostos estudiats.
Quasi el 30% en seguretat i està en els
pressupostos, en seguretat.

Augmenten un vint-i-dos i escaig per cent en
emergències, perquè augmentem més en seguretat que en
emergències, senyor Morera.
14 milions, -ja que vosté
vol parlar de partides reals- 14 milions d'euros més que
en l'any 2007.
14 milions.
El 81% del pressupost de la conselleria
per a temes d'emergències, i prevenció i
extinció d'incendis.
Que li he de dir que per això se
pot dotar a esta comunitat, per exemple, d'un dels més amples
i més importants parcs aeris per a prevenció i
extinció d'incendis de tota Espanya, perquè
vosté parla de l'equiparació i de la comparació
permanent, que a mosatros no mos interessa.
22 mitjans aeris que estaran
garantits també per a l'any 2008.

I vosté, evidentment, critica la
comissió mixta i l'acord amb el govern socialista respecte al
tema de seguretat.
Bé, li he de dir que ahir mateixa el secretari
d'Estat féu una roda de premsa, en companyia del conseller que
li parla, i no sols alabà el que era la bondat i
l'eficàcia de la primera i única comissió mixta
que hi ha en matèria de seguretat entre l'estat i una
comunitat autònoma com a un instrument molt vàlid, molt
positiu per a poder atendre una de les preocupacions més importants
que tenen els ciutadans i ciutadanes d'esta comunitat.

I mire vosté, vosté ha dit que jo tenia
«barra» -m'ho he apuntat.
(Veus) Barra.
Sí,
sí, sí.
Com l'avantatge que tenim en esta casa, que
és la casa de tots els valencians.
.
.

El senyor president:

Senyories, senyories, per
favor.

El senyor conseller de Governació:

.
.
.
-moltes
gràcies, president.
Com l'avantatge que tenim en esta casa,
que és la casa de tots els valencians, és que no sols queda
gravat, sinó també queda crec que en una cinta, no?
, de
vídeo, també gravat, vosté podrà comprovar, (remors) vosté
podrà comprovar, vosté podrà comprovar que ha dit que
jo havia vingut ací amb molta «barra», molta
«barra».
Jo no li ho vaig a dir perquè sempre solc ser
educat, (remors) educat.
.
.
Si me deixa el senyor diputat, jo seguisc.

El senyor president:

Senyor Morera, té
la paraula el senyor conseller.
Dins d'un moment li toca a
vosté.

El senyor conseller de Governació:

Moltes gràcies.

I de criticar el conveni d'infraestructures.
Però, clar, ver y oír.
Diu vosté: «senta vosté la
Guàrdia Civil i la policia nacional i als cossos i forces de
seguretat».
Mire, no faig altra cosa tots els dies.
I tant no faig
altra cosa, que vosté sap, i si no ho sap li ho dic, perquè
pel que es veu no ho sap, que en la comissió mixta formen part
representants de la Direcció General de la Policia Nacional i de la
Guàrdia Civil, que a més forma part el general de la
Guàrdia Civil en la Comunitat Valenciana i el cap superior de
Policia Nacional de la Comunitat Valenciana, que este conseller s'ha
reunit amb tots els sindicats dels cossos i forces de seguretat tant de
l'estat com de les policies locals.
Ahir mateixa, estes
últimes setmanes, no sols amb els cossos i forces de seguretat de
l'estat, sinó també en tots els caps de les policies
locals m'he reunit en estes tres últimes setmanes.

I li he de dir que precisament, precisament, estos
pressupostos són com són perquè estem sentint tots els
dies la Guàrdia Civil, la policia nacional i perquè sabem que
n'hi han més de 40 plantilles inoperatives a la Comunitat
Valenciana, perquè sabem que més del 80% de les
instal·lacions són absolutament deficients en la Comunitat
Valenciana, i això cal arreglar-ho.
I que en matèria de
seguretat la coresponsabilitat i la lleialtat institucional, que és
el que està fent responsablement el president de La Generalitat i
este govern, és absolutament bàsic per a millorar tots els
índex de comunitat.

Som la tercera comunitat amb taxa de criminalitat en
Espanya, la tercera, la tercera.
I, per tant, anem a combatre-ho des de la
coresponsabilitat, perquè vosté sap molt bé que el
garant constitucional principalment de les competències de seguretat
és l'estat, i en l'àmbit de les nostres
competències no volem, no volem llevar l'hombro, volem arrimar l'hombro, com ho estem fent en la
comissió mixta.

I vosté podrà criticar tot el que
vullga estos diners i estes línies pressupostàries que
mosatros estem ficant en la comissió d'infraestructures, que
no mos correspondria, és de veres, a La Generalitat invertir en
quarters i en comissaries de la policia nacional, però que ho estem
fent per coresponsabilitat, per a millorar, perquè deixe de ser una
preocupació la inseguretat màxima dels ciutadans i de les
ciutadanes de la Comunitat Valenciana, perquè deixem de ser la
tercera comunitat en taxa de criminalitat en estos moments en Espanya.
Per
això ho estem fent.
I si vosté no ho compartix, me
pareixerà molt bé.
Jo li ho respectaré, però no
li ho diré.

I vosté dia «decepcionats».
Mire
vosté, quan augmentem un 23,1% i quan hi ha xifres
històriques per al tema de seguretat i el tema
d'emergència, la veritat el que se queda en fóra de joc
-en termes futbolístics- totalment és
vosté en la seua intervenció.

Senyora Sanchordi, vosté diu -i per no
deixar-me res dels temes que m'havien apuntat les seues
senyories-, m'havia dit que augmenta esta conselleria en
despeses de personal.
Evidentment que sí.
Home!
¿Com no va a
augmentar si fem uns servicis centrals i creem un nou departament i per
tant cal fer una subsecretaria?
¿Com no va a augmentar si fem una
Direcció General de Desenrotllament de l'Estatut
d'Autonomia i de les Institucions d'Autogovern, que, per cert,
no existix pràcticament en ninguna altra comunitat autònoma
d'Espanya.
¿Com no va a augmentar?
Evidentment que sí.

I diu, «siga vosté qui tinga rigor en
els comptes».
Tot el rigor del món.
Jo he dit que en
l'Ivasp hi ha 3.
136.
720 euros.
Li ho torne a repetir, amb tot el
rigor del món.
Jo he dit, les inversions són plurianuals, hi
ha unes inversions -que a més les he desglossat- de
més 550.
000 euros per a l'inici de les obres i les reformes de
les noves instal·lacions en el centre integral de Xest.
I li ho he
dit i li ho torne a dir.
Més rigor impossible.
De totes maneres, ho
té negre sobre blanc en el pressupost, i no feia falta que jo li ho
diguera.
Ho té negre sobre blanc.

I diu «retrasos en el Ivasp».
No, mire
vosté, l'Ivasp, evidentment, té molts anys
afortunadament en la Comunitat Valenciana i té una
experiència positiva, que en este any 2006 passaren més de
2.
600 policies per a la seua formació.
S'estava limitant fins
la data sols per a tema del que eren els cursos de formació i
selecció bàsics de la policia local.
I, per tant, mosatros el
que estem fent, i el que anem a presentar i el que tenim ja en marxa
és un projecte totalment diferent de l'Institut
Valencià de Seguretat Pública, que volem que es convertisca
en un dels referents d'Espanya en eixa matèria.
I hem creat
tres àrees competencials.
Una àrea per a emergències,
que ara, actualment, no existix, com és per a bombers, com és
per a les brigades rurals d'emergència de La Generalitat i com
és per al personal voluntari de Protecció Civil.
Una
àrea per a l'acadèmia de policia, que és el que
actualment té per a la policia local, però que també
anem a posar una formació complementària per a la policia
general.
I una altra àrea de total nova creació que va a ser
un centre estudis per a l'anàlisi, per a
l'evolució, per a la investigació de la seguretat, de
les formes de delinqüència a la comunitat, de les
estadístiques de taxes de criminalitat, etcètera,
etcètera, de les noves formes de crim organitzat, etcètera,
etcètera.

Si és una nova concepció i el dotem
suficient per començar les obres, perquè li he de dir que
estem ja, tant en patrimoni com en educació, tenint
l'afectació de l'ús dels edificis i de les
superfícies que anem a tindre en el centre integrat de Xest, i tenim
la suficient dotació pressupostària per a iniciar les obres i
fer-ho amb caràcter plurianual.

Mire vosté, jo li aconsellaria també,
des de l'afecte i des del respecte, com no podia ser d'altra
manera, i li recomanaria que el Grup Parlamentari Socialista tinguera una
reunió amb el ministre de l'Interior i amb el secretari
d'Estat de Seguretat, perquè, clar, les contradiccions
és que clamen al cel, les contradiccions clamen al cel.
I li les
vaig a dir, li les vaig a dir perquè no me diga que no,
perquè la veig prou desinformada; no sé si és
perquè no tenen ningun tipus de relació
d'informació entre el PSOE de Madrid i el PSPV ací, no
sé per què.
Però sense dubte li recomanaria que tinga
esta.

Perquè, mire vosté, el secretari
d'Estat, que estigué ahir en València formant i
constituint la comissió mixta, reconegué públicament
en roda de premsa no sols que era la primera i única comunitat
-(inintel·ligible) .
.
.
el senyor Morera- amb comissió mixta
entre l'estat i una comunitat autònoma, sinó que era un
instrument que s'havia declarat totalment positiu, eficaç,
eficient per a combatre una de les coses que més preocupen els
ciutadans i ciutadanes de la Comunitat Valenciana, i que realment era
l'instrument bàsic i adequat.

I li recomane la reunió, mire vosté,
perquè hi ha una coincidència en el que estem parlant i
negociant de transmissions, de transferències de competències
i funcions a la policia de La Generalitat.
I vosté me diu, i
vosté me diu, cosa que sí que m'ha preocupat de
deveres, senyora diputada, vosté me diu, «¿és
que del joc no estava fent ja l'actual unitat adscrita de la Policia
Nacional a la Comunitat Valenciana?
».
Clar que sí, però
ho estava fent en màquines d'atzar, en el que se diu
màquines tragaperres, però no en els 66 bingos i en els 5 casinos que hi ha a
la comunitat.
Clar que sí, clar que sí!
«És que
no estaven fent temes en espectacles taurins?
» Sí, però
en bous al carrer.
Però no en totes les places fixes i
portàtils i en tot el que és l'exclusivitat dels
espectacles taurins.
«¿És que s'estava fent
vigilància en el que és el metro i els tramvies?
» El
que és la línea 1, 3, 4 i 5 del metro o el que és el
Tram Dénia-Alacant, no s'estava fent.
És que se tenien
certes competències que en un catàleg molt important, en el
que estem en un acord ja tremendament avançat i molt positiu en
matèria de protecció civil, en matèria de medi
ambient, en matèries de menors, en matèries de discapacitats,
en matèries d'inspecció a persones majors, com pot ser
temes de mendicitat, temes de desapareguts, etcètera,
etcètera, doncs evidentment que no.

I este és un sistema que garantix una
coordinació i una informació que altres sistemes no
garantixen.
I que dóna la casualitat que el govern socialista i el
govern de La Generalitat tenen un punt de coincidència.
I
dóna la casualitat que a més s'està treballant
d'una manera molt ràpida en estos últims mesos, no sols
en diàlegs, sinó en punts de coincidència i en un punt
d'encontre molt important.
I dóna la casualitat, com sempre,
que la política de terra cremada, o de desinformació o de
desconeixement del Grup Parlamentari Socialista, com a Partit Socialista en
la Comunitat Valenciana, no sols amb l'ànim de criticar
desaforadament el president Camps i el seu govern, també, a la
vegada, sense donar-se compte, està criticant i desautoritzant
també allò que el govern del senyor Zapatero està fent
conjuntament en La Generalitat.

Jo crec que és llastimós, jo crec que
és llastimós, i crec que és a més una cosa
absolutament lamentable.
Per tant, li recomane que se reunisquen
vostés amb el seu ministre, amb el seu secretari d'Estat, que
els donen la informació i, per favor, que no diguen coses que no
són.

I vosté diu, «és que en el
conveni d'infraestructures.
.
.
», que ja sé que critiquen
i que no volen que se faça, com ha dit ací el senyor Morera.
Jo li dic que no se preocupen que tindrem conveni d'infraestructures,
perquè entenem que és absolutament bàsic per a la
seguretat de la nostra comunitat i que mosatros anem a fer una
política de lleialtat i de responsabilitat institucional.
El que me
sorprén és que l'oposició critique també
això, però bé, estem prou acostumats a esta
sèrie i cúmuls de despropòsits.

Mire vosté, estem ara negociant el conveni
d'infraestructures.
I en properes reunions intentarem, perquè
ja hi ha un alt grau d'acord -i els ho avance també a
les seues senyories- en eixe conveni d'infraestructures.
No
podíem mosatros firmar un conveni d'infraestructures si no
tenim una línia oberta, pressupostària, finalista, per a eixe
conveni d'infraestructures, i havíem de dotar-la inicialment,
que donava igual que l'haguérem dotat inicialment de 100.
000,
de 600.
000 que de 25 milions d'euros, exactament igual.
Per
què?
Perquè serà el resultat de la negociació i
el resultat del que hàgem de firmar en el conveni, que en principi
estem parlant de 3 milions d'euros anuals per cada una de les
administracions, en principi, però que, lògicament,
això.
.
.
, perquè si a eixa anàrem, jo li he dir, mire
vosté, La
Generalitat encara ha ficat 600.
000 euros per al conveni, però
l'estat, zero.
(Veus) Perdone vosté, és que cal llegir-se'ls,
i ara la informaré també dels pressupostos generals de
l'estat, perquè veig que tampoc se'ls estudia.
Jo
almenys sí que m'he estudiat molt clarament el tema dels
pressupostos generals de l'estat.

Per tant, ha dit també que la inseguretat
ciutadana era la sèptima preocupació en Espanya.
Però
amb les dades del CIS, i el CIS no el dóna el govern del Partit
Popular, és la segona preocupació.
I, mire, és
l'última publicació que ha fet el Centre
d'Investigacions Sociològiques, la segona preocupació,
darrere de la vivenda dels valencians.
Per tant, jo volguera que
parlàrem.

I dia que abans n'hi havia més,
també li vaig a dir.
Mire vosté, l'any 2003, que
governava el Partit Popular en Espanya, hi havia una preocupació, la
inseguretat ciutadana preocupava els valencians en un 22,4%.
En el 2004 era
un 23,1%, amb enquestes del CIS, eh, del govern socialista.
En el 2005 un
29,3%, enquestes del CIS, dades del govern socialista.
I en el 2006 un
32,6%.
Miren vostés, és que ha augmentat en molt, quasi,
quasi 10 punts la preocupació de la inseguretat ciutadana en les
enquestes que el mateix govern socialista està donant.
En
l'any 2003 estàvem en la quinta comunitat autònoma de
taxa de criminalitat.
Ara estem en la tercera.
Mire vosté, crec que
hem empitjorat en dos posicions.

I aixina li podria donar moltes dades.
Però,
mire, li vaig a dir més.
Ja que estem parlant de pressupostos, i no
vull anar-me'n a altre tema que no siga el de l'ordre del dia
que ací mos ha portat, que és tema de pressupostos.
En el
tema de pressupostos, mentre mosatros, en La Generalitat augmentem un 30%
en matèria de seguretat, el Ministeri de l'Interior en
matèria de seguretat per a la Comunitat Valenciana baixa un 11%.
Són xifres negatives en un 11%.
I li vaig a dir més, en
matèria d'infraestructures, per a quarters de la
Guàrdia Civil té un -23,2% respecte a l'any 2007.
O en
matèria de policia nacional també, té un menys,
concretament, 3,85%; amb el qual, mentres La Generalitat augmenta en un
30%, curiosament, l'estat rebaixa en un 11%.

Però mire vosté, això, doncs,
podia estar dins del que podia ser la política general de
l'estat i del govern socialista, sempre que haguera segut més
o menys igual per a totes les comunitats autònomes.
Però li
vaig a llegir a vosté en matèries de seguretat
-perquè estem en pressupostos-, li vaig a llegir a
vosté les variacions, que han hagut en les comunitats
autònomes, d'inversions reals del Ministeri d'Interior
en comunitats autònomes.

Mire, vosté, Catalunya, un augment d'un
64,90%; Andalusia, un augment d'un 60,40%; Astúries, un
augment d'un 40,9%; Aragó, un augment d'un 80,86%;
Castella-la Manxa, un augment d'un 67,39%; Extremadura, un augment
d'un 29,86%; Comunitat Valenciana, una disminució d'un
11,06%.
Sap l'única diferència que n'hi ha entre
eixes comunitats i la nostra?
Que les seues estan governades pel Partit
Socialista i la nostra pel Partit Popular.
Aixina que, per favor, no me
parle de rigor, no me parle de rigor quan parlem de pressupostos,
perquè la veritat que en estos moments, crec que la línia de
diàleg, que la línia de coresponsabilitat que hem obert en
alguna cosa del que vostés, com a socialistes valencians,
s'haurien de sentir orgullosos, com és una comissió
mixta que està donant molt bon resultat, i que estem tinguent punts
de diàleg i d'encontre molt importants, molt importants, el
govern socialista en compte de torpedinar-la i criticar-la, el que haurien
de fer és informar-se millor i, almenys, ajudar perquè eixa
segon preocupació, que és hui per als valencians la
inseguretat, deixe de ser-ho, que és per al que tots estem, en estos
moments, lluitant.

Per tant, ha parlat vosté també de 4
milions per a infraestructures del Plise.
No, són 3 milions.
A mi
m'agrada molt el rigor.
I.
.
.
(Veus) Sí, sí, sí, vosté ha dit per a
bases aèries, ha dit que n'hi havien 4 milions.
(Veus) Sí,
sí, repasse els seus papers perquè jo m'ho he apuntat
immediatament.
Doncs, mire vosté, són més de 3 milions
d'euros per a complir el Plise, que és Pla
d'infraestructures  de seguretat i d'emergències, i
no sols per al que són les bases d'extinció i
prevenció d'incendis, sinó també per al que
són els parcs rurals d'emergència, per al que
són les millores de les subseus de la unitat de la policia de La
Generalitat, per al que són també les superfícies
d'emergència de nova creació que estem fent en el
Plise.
Per a tot això, per a tot això, senyoria.

Per tant, jo sí que vullguera rigor a
l'hora de la crítica.
Si està molt bé, si la
crítica és absolutament necessària i està molt
bé, però  almenys que tinga rigor a l'hora de
fer-se la crítica.

I el que permeten estos pressupostos, que són
històrics per a un departament com d'Interior en la Comunitat
Valenciana, permeten ficar en marxa este pla.
I ja he dit que se
farà en la província d'Alacant, i se
començarà a fer.
.
.
i les obres començaran en el 2008
per a una nova base aèria de prevenció i extinció
d'incendis.
I que se farà una superfície en la
província de Castelló i una superfície en la
província de València.
I que se començaran dos nous
parcs rurals d'emergències.
I això, ho permeten estes
inversions plurianuals que n'hi han ací, igual que permeten,
estos pressupostos, començar les obres i les reformes de
l'Ivasp en el centre integral de Cheste, que també té
-com vosté sap- una inversió plurianual i li he
dit fins a l'euro quins són els diners i els pressupostos que
estan previstos en el pressupost.

Per tant, senyories, és lògic i normal,
jo estic des de l'any 1991 en les Corts Valencianes, i haguera
segut.
.
.
il·lògic -per dir-ho d'alguna
manera- que vostés s'hagueren congratulat del
pressupost, no d'esta conselleria, sinó de qualsevol altra
conselleria que faja el govern del Partit Popular, i jo això ho
entenc i crec que és absolutament normal.
Home!
però no
reconéixer que esta conselleria és una conselleria que creix
en un 23% o no reconéixer que s'augmenten 14 milions
d'euros en el tema d'emergències, que mos permet tindre
un del servicis d'emergències més potents
d'Espanya, hui, en estos moments, en recursos!
Doncs, bé, la
veritat és que és un projecte de terra cremada, que els
ciutadans, evidentment, no entenen, els ciutadans, evidentment, no entenen.

Per tant, estos pressupostos van a poder ficar en
marxa ambiciosos reptes que expliquí en la meua compareixença
inicial de la legislatura i, sense dubte, sí que li pregaria al Grup
Parlamentari Socialista, evidentment, que qüestions que van per bon
camí, per bon diàleg, amb un acord ja altíssim quant a
noves competències i funcions que va fer la policia de La
Generalitat, que va a reportar també l'augment
d'efectius, quant a congratular-se, i el primer d'ells el
ministre i, el segon, el secretari d'estat del govern socialista,
d'una comissió mixta que és l'única que
existix en Espanya, entre l'estat en matèria de seguretat i
una comunitat autònoma, home!
que vinguen vostés ací a
torpedinar-la i a criticar-la, la veritat, la veritat, o és que o no
parlen en el Partit Socialista de Madrid o és que ací un,
cada vegada, entén menys les coses.

Per tant, jo el que desitjaria és que fem una
política en positiu, en una matèria com és
emergències i com és seguretat, que al final, al final els
únics beneficiats són els ciutadans i ciutadanes de la
Comunitat Valenciana, i que no té ningun sentit que quan tenim una
catàstrofe, bé siga un incendi, bé siga un
terratrèmol, bé siga una inundació, com les que hem
patit ara en estos últims dies, no té ningun sentit que no
anem tots a una, des de la coresponsabilitat de les.
.
.
i des de la
lleialtat  institucional de les administracions públiques.
Jo
crec que això és l'altura de mires que La Generalitat
està tinguent i és l'altura de mires que espere que
també tinga el Govern d'Espanya.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor conseller.

Doncs, ara tenen el torn.
.
.
l'última
intervenció els diferents grups polítics.
En primer lloc
té la paraula el senyor Morera.

El senyor Morera Català:

Moltes gràcies, senyor president.

I moltes gràcies, conseller, de nou.
Jo
sí que m'havera congratulat i l'havera felicitat si
estos pressupostos estigueren a l'altura del que necessita el nostre
poble.
No havera tingut cap problema de reconéixer.
.
.
M'havera
agradat que este govern complira l'Estatut.
Què vol que li
diga?
M'havera agradat.
El que diu l'Estatut és claret,
ho diu clar en el seu article 56: «La Generalitat crearà,
farà una llei i crearà el cos únic de la policia
autònoma.
» Ho diu i vostés no han fet, és el
primer dèficit que trobem.
I, per tant, a partir d'ahí,
què vol que li diga?
Doncs, que este pressupost per a la seua
conselleria em sembla que no està a l'altura del que necessita
el nostre poble.
Perquè ací hem vingut, no a fer jocs florals
i ni a tirar-mos flors a nosaltres mateixos, a mi m'agraden les
exaltacions i també m'agrada l'himne del
València, som els millors ¡amunt València!
A mi
m'agrada, però estem en una comissió
parlamentària.
I escolte, diu que estem orgullosos de ser
valencians, jo sóc el primer orgullós de ser valencià,
però el problema és que amb les seues polítiques la
nostra regió europea no aguanta un mínim rigor.
Mire,
vosté les estadístiques de l'Eurostat i mire on estem.
(So d'un telèfon mòbil)

Una cosa és guanyar les eleccions -que
ja els hem felicitat- i una altra cosa és la realitat que
tenim.
I la realitat que tenim és que estem perdent posicions, no
estem complint els mandats estatutaris i vostés -i ho ha dit
vosté, no jo- eixe complex d'inferioritat l'ha
visualitzat vosté quan ha dit: «Una verdadera
equiparación con la autodisolución y no sé
qué.
» Eixe complex d'inferioritat el té
vosté.
I si vosté a mi me diu nacionalista
«trasnotxat», doncs, jo li diré que les seues polítiques
són d'un regionalisme caspós, (veus) ¡Què vol que
li diga!
Sí, i són obsoletes: per ahí, no van els
models de policia del món: ni el de Londres, ni el
d'Alemanya.
.
.
Ningun model de policia actual es basa en el que
vostés plantegen ací.
És que anem cap arrere.

I, efectivament, efectivament, el model seu és
molt diferent al nostre.
Ho ha dit la seua portaveu del Partit Popular, ha
dit: «Hemos solicitado más efectivos.
» I vosté,
ho ha dit reiteradament.
I per què no fa vosté la policia
autonòmica?
Per què ha d'anar a Madrid a mendicar efectivos?
Per què no
creem la policia autonòmica valenciana i tindrem els efectius que en
el marc del nostre autogovern ens dotem?
Per què hem d'estar
sempre mirant a Madrid, i estar subordinats al govern central?
No ho
entenc, per què eixa falta d'ambició.
No, només
eixa falta d'ambició, que després en
l'exaltació que mos ha fet ací, doncs, què vol
que li diga?
No m'he parat a mirar detall per detall el pressupost,
que és molt reduït.
Perquè després vostés,
(Veus) Sí,
sap per què no ho he fet?
Perquè després -i mire
l'informe de la Sindicatura de Comptes, que sí que l'he
mirat- vostés desvien el 40% del pressupost, sap?
(Veus) Sí,
sí, sí, sí, tot el que no és capítol I,
la resta.
.
.
Sindicatura de Comptes, que és un òrgan de les
Corts Valencianes, ho modifiquen d'una forma extraordinària,
eixa és la realitat.
I li ho he dit.

Per al que són les dos matèries
principals que té vosté, ja ha dit, clar: seguretat de les
persones i autogovern, doncs, el pressupost un poquet més de 8
milions d'euros.
Eixa és la realitat.

Mire vosté, vostés, efectivament, PP i
PSOE, han fet una comissió mixta de seguretat: els felicite.
I a
vosté li han furtat la cartera, li han furtat la cartera, mos han
furtat 600.
000 euros i mos han furtat 3 milions d'euros.
Per a fer
què?
Més quartelillos?
Li recorde que la Guàrdia Civil no té
sindicat.
Diu que s'ha reunit amb tots el sindicats, la
Guàrdia Civil per unes normatives seues i de les del Partit
Socialista, doncs, està en un règim de disciplina militar,
lamentablement.
Afortunadament, té una associació unificada
la Guàrdia Civil que escolta a esta gent: no només al
general, escolta a la gent, escolta a les persones, per a fer més
efectiva la seguretat entre els valencians, la seguretat dels valencians,
estem tots d'acord amb eixe objectiu.
Però, clar, eixa
comissió mixta, doncs, ha aconseguit una cosa ridícula,
ridícula.
Per què no fem comissaries de policia
autonòmica ben dotades i les posem al costat dels ajuntaments?
Utilitzem els ajuntaments per a fer una policia de proximitat, és el
model que està funcionant en tota Europa.
I el model que
vosté mos planteja és un model del segle passat.

Per altra banda, desenvolupament autonòmic,
quantes competències ha aconseguit el seu govern, senyor
Serafín Castellano?
Diga-ho ací, diga-ho ací.
Vol que
li ho diga jo?
Zero, con zeta de Zapatero i amb zeta del Partido Popular.
Zero.
No han aconseguit res.
(Veus) Sí, és a dir, eixe milió i mig
d'euros espere que l'utilitzen bé per aconseguir, no
només tindre de pagar el quarters de la Guàrdia Civil i les
comissaries, sinó poder tindre recursos per a poder aconseguir
traspassos de competències importants, com estan aconseguint altres
comunitats autònomes.
El meu model no és el d'altres
comunitats, el problema és que vostés no tenen model.
Eixe
és el problema, que no tenen model de policia autonòmica i
tenen un mandat estatutari, tenen un mandat estatutari que en estos
pressupostos no se complirà.
Per tant, tindrem un any perdut en este
any de govern del Partit Popular.

Li propose consens, li propose que fem junts un acord
amb un model de policia autonòmica que tots ens pugam sentir
orgullosos, perquè serà un element del nostre autogovern
positiu, i no el model que vosté mos ha plantejat en esta
compareixença.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Morera.

Té la paraula en representació del Grup
Socialista, la senyora Sanchordi.

La senyora Sanchordi García:

Moltes gràcies,
senyor president.

Bé, senyor conseller, esta segona
intervenció sí que l'he vist molt més apassionat
i molt més enfortit, però ja sap el que diuen: No hay mejor defensa que un buen ataque.

Bé, ho ha fet molt bé, sobretot,
l'atac.
Jo no vaig a atacar-lo, perquè no m'he de
defensar absolutament de res.
En qualsevol cas, que li quede ben clar, i
això constarà en acta, ja en la meua primera
intervenció, que des del Grup Socialista mos congratulem que
s'ha constituït la comissió mixta, i sobretot mos
congratulem de la col·laboració davant de la
crispació, que és el que ha caracteritzat el govern
autonòmic del Partit Popular els últims quatre anys.
Informació: tota.
Informació sobre el ministeri la tenim
tota, sobretot, la informació que tenim és que sabem que van
a complir tots i cada un dels seus compromisos.
Però ja està
bé!
Perquè ací no havem vingut a debatre dels
pressupostos de l'estat.
Que per cert, podia perfectament haver
passat la seua intervenció als seus companys, al Congrés,
perquè l'hagueren gastat en el debat de pressupostos,
perquè ha estat més de mitja intervenció seua parlant
dels pressupostos de l'estat.
Per cert, ¡que complicat
és col·laborar i criticar, col·laborar i atacar al
mateix temps, que complicat és!

En qualsevol cas, mosatros ací hem vingut per
a exigir el compliment dels seus compromisos de la seua conselleria, de les
seues competències.
Per cert, ja que vosté ha parlat que cal
tindre rigor, ja que parlem de rigor, el primer que tenen de fer és
desenrotllar el reglament de la llei d'emergències, que
és una llei del 2002 i encara no ha tengut el seu corresponent
desenrotllament reglamentari.

Ja que parlen de rigor, anem a vore, vosté dia
que anem a tindre 23 mitjans aeris.
.
.
(Veus) ¿22?
¿Ah, que n'anem a tindre 22?
Doncs, a mi m'ix que ara n'hi han 23, perquè, clar.
.
.
I,
a través de respostes parlamentàries que no ha contestat
vosté com a conseller, però sí l'anterior, i
m'imagine que vosté ho assumix, resulta que entre avions i
helicòpters, ne tenim 23.
Bé, doncs, tindrà
d'aclarir-se amb l'anterior conseller.
(Veus)

Efectivament, hi ha hagut gastos de personal.
El tema
és que els gastos de personal no són qualsevol cosa.
Mira,
hem fet un exercici, un càlcul molt molt senzill: hem agarrat de la
fitxa primera tot el que és la columna d'augment, o no, de
pressupostos del 2007 al 2008.
Havem tret el total i, després, havem
tret i sumat només l'augment de capítol I, de gastos de
personal, i resulta que l'augment en gastos de personal d'esta
conselleria és d'un 20%.
És a dir, una quinta part de
l'augment va a gastos de personal, que, evidentment, és
necessari, però que entenem que és una miqueta massa.

Per cert, les inversions, s'executen o no
s'executen; els sous es paguen.
Per la qual cosa, vosté, si
vol, ja pot comptar un 20% de grau de compliment del seu pressupost del
2008.

Respecte al Plise, que pareix que siga la panacea,
una pregunta, ¿el Plise és, com pareix, un calaix de sastre
de dir, bé, anem a agarrar tot el que tenim
d'emergències i seguretat i ho ficarem baix del titolet, baix
del Plise?
¿És aixina?
Perquè, llavors, simplement
és ficar-li nom a una cosa que ja s'està fent; i, si no
és aixina, van a fer més coses, ¿vol dir això
que mos anem a hipotecar, senyor conseller?

Respecte a la creació de noves comissaries,
d'eixes cinc o sis o set noves comissaries, esperem que no.
.
.
, esta
promesa, que no córrega la mateixa sort que la comissaria que van
prometre a la ciutat d'Alcoi.
En novembre del 2006, l'anterior
conseller, senyor Peralta, se va comprometre públicament al a
creació d'una comissaria de policia autonòmica en Alcoi
i la va definir com «una iniciativa pionera ante la falta de voluntad
del gobierno central de dotar a esta comunidad de los efectivos necesarios
para garantizar la seguridad de los ciudadanos», bla, bla, bla, bla,
bla bla, «y un paso adelante con la intención de que la
policía autonómica abra más comisarías y
trabaje en colaboración con la policía local.
Esta iniciativa
pionera, me comprometo a ponerla en marcha a finales de año, es
decir, a finales del 2007».
¿Quina és la causa del
retard?
No s'ha obert i, en qualsevol cas, ¿vosté
assumix això?
¿Serà una, esta, de les cinc o sis noves
comissaries?

I, bé, acabe ja, senyor conseller,
també m'agradaria que m'explicara una altra cosa.
Vosté ha parlat de l'oficina electoral de la Comunitat
Valenciana i ha fet molt d'èmfasi que és
necessària una oficina electoral permanent en la Comunitat
Valenciana.
¿És que pensen estar permanentment de campanya?

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Sanchordi.

Té ara l'última
intervenció el senyor conseller, també per cinc minuts.
Quan
vosté vullga.

El senyor conseller de Governació:

Moltes gràcies, senyor president.

Senyor Morera, com tinc cinc minuts, vaig a intentar
ser gràfic en les seues contestacions.

Ja que m'ha ensenyat vosté
l'Estatut, jo, en una altre format que m'acaba de passar
amablement el lletrat de la comissió: «Artículo 55.
La
policía autónoma de la Comunidad Valenciana ejercerá
las siguientes funciones: la protección de las personas y bienes y
el mantenimiento de la seguridad pública», que ja.
.
.
(veus) perdó, deixem
parlar, que ja està fent-la.

B, paràgraf b, «la vigilancia y protección de los edificios e
instalaciones de La Generalitat», que ja està realitzant-ho; c, «el resto de funciones
que determina la ley orgánica a la que hace referencia el punto 1 de
este artículo».
Estes són les competències que
aprovàrem en l'Estatut.
Estes competències no
només s'estan fent ja, sinó que en la comissió
mixta i en el model de competències i funcions que estan fent,
augmenta en moltíssim, molt més allà del que té
previst l'Estatut de les funcions i de les competències (veus) a través de
conveni de transferència de l'estat a La Generalitat.

Per tant, no només compliment de
l'Estatut.
I vosté diu, (veus) «és que no està a l'altura, este
pressupost, perquè no fa la policia autonòmica com la
té Catalunya o com la té el País Basc».
És que no la volem en la Comunitat Valenciana la policia
autonòmica conforme la té Catalunya i el País Basc.
Li
ho podré dir més alt o en altres idiomes, però no
sé.
.
.
(Veus)
Mosatros no anem a copiar eixe model, perquè no mos convenç,
creguem que n'hi han altres models que augmenten la
coordinació, que augmenten l'eficàcia, que són
molt eficients i serà un model que, mire vosté, jo ho sent
per vosté, però que coincidix el govern socialista i el
govern de La Generalitat.
Jo creïa que això anava a ser un regocijo per a vostés,
però veig que no, veig que lluny que siga un regocijo, està mal.
Bé,
doncs, ho sent molt per vosté.

Mire vosté, mosatros fem un valencianisme
intel·ligent, útil i pragmàtic, que només
té com a referència l'interés general dels
ciutadans i no el copiar i l'estar hipotecats per altres comunitats
autònomes.
L'únic seu programa electoral, o
l'únic seu programa d'actuació del seu partit se
referix a anem a vore què fan en Catalunya, el País Basc i ja
està.
Mire vosté, me pareix molt bé, si això me
pareix molt bé, jo li ho respecte, però, per descomptat,
mosatros això no ho volem.

I, mire, ¿sap què és la falta
d'ambició?
La falta d'ambició és no
només no donar suport a la norma institucional bàsica, que
és l'Estatut d'autonomia, sinó, damunt,
criticar-la i anar contra ella.
Això sí que és una
falta d'ambició i de lleialtat, també amb la comunitat.

Per tant, mosatros no anem a estar sotmesos a
criteris politics dels altres.
Els respectarem, faltaria més, si
n'hi han comunitats que volen institucions penitenciàries,
molt bé, per a elles, mosatros no les volem.
Mosatros invertim
precisament els nostres pressuposts en allò que creguem que
interessa la Comunitat Valenciana.
No més que vosté.

Mire, el conveni d'infraestructures són
per a quarters i per a comissaries de la policia nacional.
Les subseus o
comissaries comarcals de La Generalitat, que seran cinc, sis, set, huit o
les que el govern crega convenient sobre la base.
.
.
, quan estiguen acabades
les competències que estem ara negociant en la comissió
mixta, no només la d'Alcoi, senyora Sanchordi, que ara
després li diré, sinó moltes més que se van a
fer, no tenen res a vore.
una cosa és el conveni
d'infraestructures i una altra cosa són les comissaries
comarcals de la policia de La Generalitat.

I, mire vosté, vosté reclama un fals
consens.
Unixca's al consens del Partit Socialiste, el Partit
Socialiste en Madrid, i Partit Popular en la Comunitat Valenciana, en el
que estem fent en la comissió mixta.

Senyora Sanchordi, mire, dir la veritat, dir les
dades, no és atacar ningú, és informar els ciutadans,
no equivoque vosté els termes.
A més, jo l'he escoltat
a vosté amb tota l'estima i molt atentament, però
pareix ser que vosté a mi no m'ha escoltat.
I, mire, la
lleialtat i la coresponsabilitat no està renyida amb la
reivindicació justa i contundent d'allò que els fa
falta en estos moments als valencians i les valencianes.
I no li demane
vosté ni al govern del president Camps, que renuncie a eixa
reivindicació i a eixa lluita permanent pels interessos dels
ciutadans i ciutadanes, començant perquè no ho anem a fer.
Ho
sent molt també.

Parla vosté de la llei
d'emergències.
Li he dit en més d'una
ocasió que no només el que és el tema reglamentari,
sinó que és la modificació de llei
d'emergències, i també aprofite per a dir-li la llei de
bombers de la Comunitat Valenciana, està redactant-se, i
vosté, com a portaveu d'esta comissió, de la qual cosa
me congratule, podrà, i espere -espere- que treballe
conjuntament amb mosatros, espere que participe i espere que també
arribem a un consens en eixe tipus de lleis.

I, mire, li vaig a aclarir també el tema del
Plise.
El Plise és un pla absolutament ambiciós per a
millorar les infraestructures en emergències i les infraestructures
en seguretat.
Això és, això és, i té uns
reflexos en estos pressuposts i tindrà reflexos en els propers
pressuposts.
No tinga vosté el menor dubte que això va a ser
aixina.

I parlen vostés de l'oficina electoral.
Doncs, clar que l'oficina electoral, ¡clar que l'oficina
electoral!
Anem a vore, si el nou Estatut mos diu que el president de La
Generalitat podrà dissoldre anticipadament esta casa de tots en
què hui mos trobem, caldrà tindre una oficina estable que
puga tindre preparada en qualsevol moment per a poder afrontar qualsevol
procés electoral.

I si el nou Estatut, com només lligen pareix
ser que el que lligen i no ho lligen tot, diu que n'hi han unes
consultes populars municipals que se poden fer, -que, per cert,
també anuncie, ja que me dia projectes legislatius, també
estem treballant i en breu presentarem la llei de consultes municipals,
perquè també m'agradaria arribar amb el seu grup, i amb
el seu grup també, senyor Enric Morera, amb la llei de consultes
populars municipals-, doncs, tindrà de tindre una oficina que
s'encarregue d'eixe anàlisi, d'eixe estudi,
d'eixa gestió i d'estar absolutament (ininte­l·ligible) .
.
.
.
És que me pareix de sentit comú.

Però és que vostés, com ho
critiquen tot per criticar-ho, com critiquen tot per criticar-ho,
evidentment, al final, són presoners de les seues paraules, i no se
tracta de criticar-ho tot per criticar-ho.
Encara que ho faja el govern del
president Camps o encara que ho faja este modest i humil conseller, alguna
de les coses, doncs, segurament les podrem fer, si no per a vostés
bé, almenys raonablement, raonablement.

El senyor president:

Senyor conseller.

El senyor conseller de Governació:

Per tant, jo sí que els demane, de veres,
però ja no només pel tema del que té de ser el
diàleg i la participació de tots en temes tan importants com
les emergències i la seguretat, sí que els demane altura de
mires, sí que els demane.
.
.
, jo entenc que vostés són
menys i no se puguen llegir el pressupost, però, almenys, que
vinguen amb el pressupost llegit (veus) i no dir coses que, després, no se reflectixen
en els comptes que tenim.

Res més i moltes gràcies, senyor
president.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor conseller.

Senyories, després de la compareixença
del conseller de Governació, suspenem la sessió fins a les
quatre i mitja, que estarà la Conselleria d'Agricultura, Pesca
i Alimentació.

(Se suspén la reunió a les 13 hores i 45
minuts)

(Es reprén la reunió a les 16 hores i 35
minuts)

Compareixença de la consellera
d'Agricultura, Pesca i Alimentació, senyora Maritina
Hernández Miñana, per a informar sobre el Projecte de llei de
pressupostos de La Generalitat per a l'exercici 2008

El senyor president:

(Inoïble) .
.
.
anem a reprendre la Comissió
d'Economia, Pressupostos i Hisenda, que havíem suspés
al voltant de les dos, després de la intervenció del
conseller de Governació.

Tenim entre nosaltres a la consellera
d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
Li donem la benvinguda.
Crec que és la primera volta que ve a la comissió esta i, com
no?
, està en sa casa, no cal ni que li ho diguem.

A partir d'este moment té vosté
la paraula per tal que ens expresse les línies
pressupostàries de la seua conselleria per a l'any que ve.

La senyora consellera d'Agricultura, Pesca i
Alimentació:

Moltes gràcies,
senyor president.

Senyories.
Senyores i senyors diputats.

Els primers pressupostos que en esta legislatura ha
elaborat la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
pretenen orientar el gasto a l'èxit dels objectius prioritaris
que ja vaig exposar en la meua primera compareixença en estes Corts,
dins sempre del respecte als compromisos adquirits en anteriors exercicis
pressupostaris.

Estos objectius, com alguns de vostés
recordaran, són: garantir la competitivitat del sector a llarg
termini en el mercat global, impulsant la promoció i la
comercialització; incrementar l'esforç en
investigació, desenrotllament tecnològic i innovació;
millorar la qualitat i la seguretat de la cadena alimentària;
afavorir el desenrotllament equilibrat del medi rural i promoure la
sostenibilitat ambiental de tota la producció agroalimentària
de la nostra comunitat.

Per a dur a terme estes funcions, en 2007 s'han
produït canvis organitzatius en esta conselleria que s'han
reflectit en l'aprovació del seu nou reglament orgànic
i funcional pel Decret 121/2007, de 27 de juliol, del Consell, i que han
afectat la distribució dels crèdits del capítol de
gastos en els pressupostos ja per a 2008.
D'una banda, la
integració del programa 714.
20, foment i garantia agrària en
la Direcció General de Producció Agrària, abans estava
en la Subsecretària, així com la consignació de les
transferències de la conselleria a l'Agència Valenciana
de Foment i Garantia Agrària en este programa.

Per una altra banda, la transmissió de les
competències en matèria d'infraestructures
d'aigua a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda,
que es tradueixen en un descens de 35 milions d'euros dins del
programa 531.
10, estructures agràries i, en concret, en el
corresponent al capítol VI, que és el d'inversions.

Basant-se en el mencionat Decret 121/2007 per al
desenrotllament de les seues competències, l'estructura
administrativa d'esta conselleria s'ordena en els següents
òrgans superiors i directius: la Secretaria Autonòmica,
Direcció General de Producció Agrària, Direcció
General d'Empreses Agroalimentàries i Desenrotllament del Medi
Rural, Direcció General de Comercialització i Direcció
General d'Investigació i Tecnologia Agroalimentària.

Pel que es referix al sector públic
autonòmic, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i
Alimentació, esta conselleria, compta a més amb una entitat
autònoma, que és l'Institut Valencià
d'Investigacions Agràries, creat per la Llei 4/1991 de la
Generalitat valenciana.
Com tots vostés coneixen, els fins
d'este institut són el d'impulsar la investigació
científica, el desenrotllament tecnològic i tot allò
referit al sector agroalimentari valencià.

I, a més d'esta entitat
autònoma, també forma part del sector públic
autonòmic dins de la nostra conselleria, l'Agència
Valenciana de Foment i Garantia Agrària, creada per la Llei 14/2005,
de 23 de desembre, de La Generalitat.
I fa referència a mesures
fiscals, de gestió financera i administrativa i organització
de La Generalitat.
És una entitat autònoma de naturalesa
mercantil, les funcions de la qual són l'execució de
les mesures d'intervenció i regulació dels mercats de
productes agraris i totes aquelles vinculades a la seua condició
d'organisme pagador d'ajudes dels fons agraris de la
Unió Europea, el que vulgarment denominem l'agència
pagadora, la que canalitza tots els fons europeus als programes
d'esta conselleria.

Les previsions pressupostàries contingudes en
el projecte de pressuposts de la conselleria per a l'exercici 2008 es
corresponen amb els objectius de la política agrària,
pesquera i alimentària i de desenrotllament rural que he mencionat
al principi.
L'objectiu final d'estes polítiques
és la millora de la renda agrària; igualment, és la
modernització dels sectors agrari i pesquer; l'augment de la
seua eficàcia productiva, a través de la potenciació,
com deia abans, de l'R+D+I.
I són elements absolutament
necessaris per aconseguir este objectiu.
I a esta finalitat
s'encaminen la major part dels programes pressupostaris i de totes
les mesures de política agrària d'esta conselleria.

Coincidint amb estos eixos s'emmarca el
projecte de pressupostos que hui vinc a presentar-los.
Els pressupostos
d'esta conselleria per a l'exercici 2008 ascendixen a 363
milions d'euros.
Esta quantitat representa un creixement del 2,4%
respecte a l'exercici anterior.
La seua participació en el
pressupost total del pressupost de La Generalitat és del 2,63%.
Els
pressupostos per al 2008 s'articulen basant-se en deu programes de
gasto, que es gestionen a través de les quatre direccions generals i
la Subsecretària que abans he mencionat.

El pressupost consolidat d'esta conselleria,
incloent, per tant, el sector públic que, com deia abans, era
l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries i
l'Agència Valenciana de Foment i Garantia Agrària,
ascendix en este cas a 502 milions d'euros.
El que suposa, en
relació als pressupostos consolidats, un increment del 4,8% respecte
a l'exercici de l'any anterior.

L'anàlisi d'estos pressupostos per
capítol de gasto seria: en relació al capítol I,
gastos de personal, tenim un pressupost de 52,3 milions d'euros amb
un increment del 4,8%.
Sempre fent referència a l'exercici
anterior, evidentment.

Capítol II, compra de béns i gastos de
funcionament, ascendix a 40 milions d'euros, amb un increment del
5,9%.
I amb càrrec a este capítol m'agradaria
significar que es finança i l'increment és degut al
recolzament, al funcionament, a la biofàbrica de Caudete de las
Fuentes que, com ja hem vingut dient en algunes compareixences anteriors,
és un instrument que considerem vital per a la lluita
biològica, en concret el tema de la mosca, la plaga de la mosca en
les fruites.

Capítol IV, tindríem
transferències corrents, tenim un pressupost de 107,3 milions
d'euros.
Esta és la segona partida pressupostària
més important en el nostre pressupost i té un increment de
l'1,9% respecte al mateix període de l'any anterior.
I
fa referència fonamentalment i és un instrument de
política agrària, evidentment, perquè fa
referència a les subvencions, als programes de subvencions del
capítol IV.

Capítol VI, el que denominem inversions reals.
El pressupost per a inversions és per a l'any 2008 de 33,7
milions d'euros.
Si bé hi ha un descens en termes percentuals
respecte a l'any 2007, cal mencionar en este sentit que la
transversalitat de les accions de La Generalitat en ordre a la
racionalització i reorientació del gasto entre departaments i
que ha suposat, com també deia al principi de la meua
intervenció, una transferència d'este capítol
des del nostre pressupost al de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua,
Urbanisme i Vivenda, que en estos moments es fa càrrec de tot
allò relacionat amb l'estructura, amb la infraestructura
hídrica de la Comunitat Valenciana.

En este sentit, dir que considerem -i en ordre
a la racionalització del gasto- important dir que la
coordinació, que la horitzontalitat d'algunes
polítiques, com poden ser en este cas la de recursos hídrics,
fa que el manteniment del pressupost estiga assegurat en diferents
departaments del govern autonòmic.

Capítol VII, transferències de capital.
El que nosaltres denominem el recolzament a la inversió productiva i
competitiva són les transferències de capital, són les
subvencions a inversions productives i competitives, que en este cas
té una dotació de 129,5 milions d'euros, i té un
increment de pràcticament un 7% més que l'any anterior.
És un increment important en valor absolut i en valor relatiu,
perquè a més està recolzant inversions, com deia
abans, productives i competitives del nostre sector econòmic.

L'anàlisi de pressupostos relacionat ara
amb les direccions generals, amb els òrgans directius de la
conselleria és el següent: en relació amb la
Direcció General d'Investigació i Tecnologia
Agroalimentària, tenim el programa 542.
20, que és el
d'investigació i tecnologia agrària.
Per a
l'exercici 2008, la conselleria, com he comentat al principi,
continua apostant per la investigació i les noves tecnologies.
El
pressupost per a este programa supera els 51 milions d'euros, amb un
increment de més del 2% respecte a 2007.
Este pressupost suposa
-i crec que és una dada rellevant- un pes relatiu del
14% del pressupost total de la conselleria.
Tractant-se l'R+D+I
d'un dels pilars prioritaris del nostre quefer, perquè afronta
desenrotllament de nous productes, processos i tecnologies en la
indústria agroalimentària, considerem imprescindible este pes
específic d'este pressupost en el pressupost total de la
conselleria.

Com ja vaig dir en la meua primera
compareixença en Les Corts, en el context del nou model de
desenrotllament productiu pel que apostem, un element innovador clau
és la xarxa d'instituts tecnològics agroalimentaris, en
la qual cada centre estarà especialitzat en una concreta
producció agrícola o ramadera, complementant-se en
l'existència de centres de tecnologia agroalimentària
que, com tots vostés ja coneixen, estan en marxa i al servici de les
empreses i que depenen ja d'altres conselleries, com seria Ainia,
IATA.
L'objectiu és que els resultats de la
investigació duta a terme en tots estos centres, els que depenen de
la nostra conselleria i depenen d'altres conselleries, tinga una
aplicació pràctica immediata en el nostre sector productiu.
Una xarxa d'investigació dotant la tecnologia més
innovadora i que serà instrument per a fer realitat projectes
d'investigació directament relacionats amb el servici al
llaurador, al ramader o la indústria agroalimentària.

Com vaig dir, la nostra actuació
estratègica en R+D+I passa per consolidar i desenrotllar la xarxa
d'estos instituts.
I amb este fi, per a l'exercici 2008,
s'ha disposat d'una consignació pressupostària de
5 milions d'euros, corresponent al capítol VI,
d'inversions.
Les inversions reals que estan previstes fer en este
capítol és la finalització i ficada en funcionament de
l'Estació de Viticultura i Enologia de Requena i de
l'Institut de Qualitat i Sanitat Avícola de les Alqueries de
Castelló i desenrotllar el projecte i l'inici de la
construcció del Centre Hortofrutícola de Carlet, del de
raïm de taula a Novelda i el centre de fruits secs a Almassora.

Un altre capítol important d'este
programa, com deia al principi de la intervenció, és la
lluita contra les plagues biològiques.
I en este sentit destacar
també ja el ple rendiment del centre de la biofàbrica que hem
anomenat al principi.
Destacar també l'impuls al Pla de
reconversió varietal, un element clau per aconseguir que les nostres
produccions estiguen presents al mercat al llarg de tot l'any i que
es recolza amb 3 milions d'euros.

El següent òrgan directiu al que
faríem referència seria la Direcció General de
Producció Agrària.
Esta direcció general és la
que concentra la gestió de totes les mesures vinculades al suport
directe al sector primari.
Desenrotllarà les seues actuacions a
través de tres programes: el programa 714.
20, que és foment i
garantia agrària; el 714.
80, desenrotllament i millora de la
ramaderia i el 531.
10, d'estructures agràries.

En relació al primer d'ells, el de
foment i garantia agrària, té un pressupost de 92,3 milions
d'euros, el que suposa un 25% del gasto de tota la conselleria.
Per a
mi és rellevant esta dada i probablement siga un de les dades de
major importància en si mateixa, perquè és el que
està dedicat a millorar la rendibilitat de les explotacions
agràries.
És el que establix els règims d'ajuda
per a incentivar, entre altres programes, el cultiu o
l'explotació en comú de les nostres produccions.
Un
sistema amb  què es pretén, com diem sempre, aconseguir
una reducció dels costos de producció, planificar les
produccions i millorar-ne la qualitat adaptant-les al mercat.

M'agradaria destacar l'increment en la
línia pressupostària dedicada, com deia abans, a la
protecció de rendes agràries, que es beneficia d'un
augment de prop de 2,5 milions d'euros en valors absoluts respecte a
l'any anterior, passant de 4,6 milions d'euros a 7,1 milions
d'euros.
M'agradaria també destacar d'alguna forma
el suport a la contractació d'assegurances agràries en
un import de 32 milions d'euros.

Una altra línea destacable en este programa
és la dedicada al foment de cultius bioenergètics i de les
pràctiques agroambientals, amb una dotació
pressupostària per a l'any 2008 d'1 milió
d'euros.

En relació al programa 714.
80, desenvolupament
i millora de la ramaderia, té com a objectiu
l'ordenació de la producció ramadera, registrant
activitats, gestionant quotes, i drets, i posant en marxa sistemes
d'identificació del nostre ramat, amb un pressupost de 28,9
milions d'euros, experimentant un creiximent del 4,7 respecte a
l'any anterior.
La conselleria considera que esta activitat
productiva requerix un suport addicional per la seua contribució al
sosteniment de les rendes i a la fixació de la població en
zones rurals concretes, on a més complix amb una important
funció de preservació de l'entorn i de manteniment de
la biodiversitat.
Per això, el programa disposa per al 2008
d'un pressupost fortament inversor que es traduïx en no menys
del 8,28%, en el capítol de transferències corrents, i del
17,25%, en el de transferències de capital.

En concret, dins del capítol de
transferències corrents, m'agradaria destacar els creixements
registrats en les línees de millora de la renda del sector
apícola, en un creixement del 7,85%.
No se mos ha escapat a
ningú que el sector apícola, o l'apicultura, és
un sector que està contínuament reclamant el recolzament de
la conselleria a les seues línees de recolzament.

I en la línea pressupostària
corresponent a millorar explotacions ramaderes, el creixement correspon a
un 8,8%.
Dins del capítol de transferències de capital
destaquen els creixements registrats en les línees: millorar
explotacions comuns, en un 55,4, en este moment n'hi ha 1.
880.
000
euros; i la línea millorar explotacions ramaderes, en un creixement
d'un 11,3% i un import total, en termes absoluts d'esta
línea, de 6,1 milions d'euros.

Així mateix, la conselleria, arreplegant
l'especial sensibilitat que en relació al benestar animal se
demanda per part de la nostra societat ha realitzat un especial
esforç en les línees de finançament destinat a este
objectiu.
Aixina ho demostren els increments corresponents a la
línea benestar animal, animals domèstic, i qualitat i
benestar animal-ramaderia.

El programa, l'últim programa
d'esta direcció general, d'este òrgan directiu
és el d'estructures agràries, el 531.
10.
Suposa un
14,7% del total del pressupost de la conselleria.
És un altre dels
pilars importants de la política agrària.
I disposa per al
desenrotllament dels seus objectiu de 53,5 milions d'euros, que se
destinaran a l'objectiu prioritari d'aconseguir que els
llauradors optimitzen l'ús i la gestió de recursos
hídrics, en la implantació de sistemes moderns de reg, que
veien millorades les seues condicions de treball, la seua renda i, en
definitiva, la seua qualitat de vida.
I esta mateixa partida
pressupostària està directament relacionada amb la millora
dels camins rurals de la nostra comunitat, per a facilitar tant a
agricultors com a ramaders un accés ràpid i segur a les seus
explotacions.

En esta línea pressupostària i, en este
any, com a element innovador, diríem, està previst crear
centres de desinfecció per al transport animal i arcs homologats que
permeten la desinfecció de tota la cabanya animal que circula, o
bé procedent d'altres comunitats autònomes, o entre
diferents punts de la nostra comunitat, que circula per la nostra
comunitat.
I, al mateix temps, amb l'objectiu d'anar creant
estructures comunes, crear les basses com a abeuradors per al nostre ramat.

El següent òrgan de direcció
és la Direcció General d'Empreses
Agroalimentàries i Desenvolupament del Medi Rural, que
desenrotllarà les seues actuacions a través de tres programes:
indústries agroalimentàries, pesca i desenrotllament rural i
cooperativisme.

En relació al programa 714.
30
d'indústries agroalimentàries, té un pressupost
per al 2008 de 22,3 milions d'euros, el que suposa un 6,2% del total
de gasto d'esta conselleria.
La indústria
agroalimentària té un gran paper com a creadora de riquesa ja
que incorpora valor afegit a la producció, permet l'eixida
d'excedent -que pressionen a voltes a la baixa en les
preus- i contribuïx de manera important a la creació
d'ocupació lligat al medi rural.

Per això, des de la conselleria s'ha
recolzat esta activitat industrial per mitjà de diverses
línees d'ajuda que tenen com a objecte millorar i
racionalitzar les activitats de transformació i
comercialització, permetent així augmentar la competitivitat
i, com deia abans, el valor afegit dels nostres productes agraris.
En
concret, en este exercici se destinen més de 22 milions
d'euros per a este objectiu.

L'esforç d'esta conselleria queda
patent davant del fort creixement experimentat pels fons propis destinats,
com deia, a esta finalitat, ja que passem de 5,3 milions d'euros en
2007 a 9,7 milions d'euros en 2008.
Estic parlant de fons propis,
és a dir, un creixement del 73,6% en fons propis.
Se complementava
fins ara esta línea amb fons europeus, que disminuïxen en el
pressupost del 2008, i com ja era esperat, per altra part, però que
disminuïxen en un 77,4%, passant de 10,4 milions d'euros en 2007
a 2,3 milions d'euros en 2008.
Per tant, com deia, un esforç
important en fons propis que no fa que esta línea puga mantindre el
nivell de pressupost que tenia fins ara.
A més de l'import que
figura en esta línea a través de l'Agència
Valenciana de Foment i Garantia Agrària està previst anar
finançant actuacions, en este cas cofinançades, en el
programa Feader, i destinades a millorar la competitivitat de les
indústries agroalimentàries.

També vull destacar que, en esta
matèria, es treballa la transversalitat i coordinació amb
altres departaments.
En este cas concret, es produïxen suports al
sector des d'Indústria, en el sector al Centre
Tecnològic Ainia que ja havia mencionat abans, en el suport a les
empreses agroalimentàries a través de programes d'ajuda
a la innovació i en el suport a través de programes
corresponents a la internacionalització, que sumen 1 milió
d'euros.

El programa 714.
40, que és el de
desenrotllament rural i cooperativisme, té un pressupost per al 2008
de 20,6 milions d'euros, el que representa un creixement del 12,5%
respecte a l'exercici anterior, i que suposa un 5,7 del gasto total
de la conselleria.

El programa que abans incloïa les
competències d'oficines comarcals i relacions agràries
es dedica ara, exclusivament, a les matèries de desenrotllament
rural, territorial i cooperativisme.

En 2007, estes dos competències, sumaven
actuacions en els capítols IV, VI i VII per valor de 14.
774.
920
euros; en 2008, s'incrementa este import en 3.
067.
780 euros.
Este
programa té dos objectius bàsics, el primer, la
potenciació del cooperativisme agrari com a mitjà
perquè el productor obtinga rendes més dignes; i el segon, la
reestructuració del cooperativisme, d'una banda, adequant la
dimensió econòmica, especialment de les cooperatives de
comercialització, per a adaptar-se cada vegada a major
exigències de competitivitat que planteja el mercat, i d'una
altra banda, sanejar les estructures financeres d'estes empreses per
a fer-les més rendibles.

Respecte de la matèria de desenrotllament
rural, els fons de 2007 foren de 8,4 milions d'euros, i els hem
incrementat fins a 11,3 milions d'euros.
Tal com ja vaig mencionar en
la meua primera compareixença, la conselleria
començarà en 2008 l'aplicació d'una nova
estratègia de caràcter plurianual denominada Ruralter, que
s'estendrà fins al 2013, i l'objectiu de la qual
serà executar una política de suport als territoris rurals.
L'objectiu d'esta estratègia serà contribuir al
ressorgir d'iniciatives econòmiques, a la millora de la
qualitat de vida dels ciutadans i a la preservació del paisatge
rural.

L'altre programa corresponent a este mateix
òrgan directiu, és el 714.
10, ordenació i millora de
la producció pesquera.
La Comunitat Valenciana compta amb una
important flota pesquera que es distribuïx en 18 ports pesquers del
nostre litoral.
En este sector s'empren 30.
000 persones.
La
conselleria emmarca les seues accions dins d'estes importants dades.
Este programa compta amb un import de 32,4 milions d'euros que
representa un creixement del 15,1% respecte a l'exercici anterior.
Entre els seus objectius més importants està la defensa de
recursos pesquers, la millora de la renda del sector i la formació
maritimopesquera.
El programa s'emmarca en l'aplicació
de les mesures proposades en el marc del Fons Europeu de Pesca com ajut de
l'esforç pesquer, modernització de la flota, zones
marítimes protegides, mesures socioeconòmiques de
reconversió dels pescadors que cessen en la seua activitat, millora
de les infraestructures portuàries i de les estructures de
transformació i comercialització en terra i
investigació en arts de pesca, fent-les més compatibles en el
respecte al medi ambient marí.
Aixina mateix, contemplen ajudes al
sector de l'aqüicultura, i al suport a les organitzacions de
productors, i en este cas, de les confraries de pescadors.

En relació al següent òrgan
directiu, que és la Direcció General de
Comercialització, en 2008 esta direcció general
desenrotllarà les seues actuacions a través de dos programes:
714.
60, qualitat agroalimentària, i un nou programa, 762.
20 de
promoció, comercialització i internacionalització.

El Programa de promoció,
comercialització i internacionalització està dotat en
7,3 milions d'euros.
I com ja vaig dir en la compareixença a
les Corts, la nostra meta és guanyar mercats i, sobretot,
consumidors dia a dia.
Per això, i per a afavorir el creixement i
l'expansió del nostre sector, i amb la idea general que
presidix estos pressupostos -que com deia abans, la
racionalització del gasto i la coordinació
d'acció amb altres departaments de La Generalitat-, ja
vaig plantejar en el seu moment que treballaríem en
col·laboració, estreta i directa, amb l'Institut
Valencià de l'Exportació.
Un altre dels seus objectius
és el suport a la presentació de productes en fires
comercials de major rellevància del sector, aixina com en
esdeveniments promocional celebrats, fonamentalment, a l'exterior del
nostre territori.

Donada l'estructura de la producció
agrària de la Comunitat Valenciana, el principal component del qual
es constituïx dels productes d'origen vegetal, seguits dels
productes transformats i, finalment, dels d'origen animal, és
important la presència de productes de qualitat de la nostra
comunitat en els mercats exterior, especialment dels productes emparats en
les denominacions d'origen.
I per això, el programa 714.
60 de
qualitat agroalimentària disposarà per a l'exercici
2008 d'un pressupost d'11,9 milions d'euros.

Durant este exercici es continuaran les actuacions
iniciades en l'exercici anterior amb l'objectiu de millorar la
qualitat en l'obtenció de produccions agràries,
desenrotllar produccions diferenciades en el marc de la Unió
Europea, d'Espanya i també de la nostra comunitat, aixina com
mantindre i recuperar la rica i variada gastronomia tradicional elaborada
amb productes tradicionals autòctons i artesanals, amb
l'objectiu, en definitiva, de vendre millor la capacitat de satisfer
les noves exigències dels consumidors.

Per a acabar i encara que no és òrgan
pròpiament directiu de la conselleria, però sí que
forma part del sector públic, del sector públic, està
en l'entorn de la conselleria, m'agradaria fer algunes
consideracions sobre l'Agència Valenciana de Foment i de
Garantia Agrària.
Al principi de la intervenció ja hem dit
que no forma part del pressupost que avui ací se presentava,
sí del consolidat de la nostra conselleria.
I com és prou
rellevant hauríem de fer les següents consideracions: les
actuacions.
.
.
Bé, anem directament al pressupost, que, per al 2008,
seria de 160 milions d'euros i té un creiximent del 8,5%
respecte de l'inicial de l'any passat, i en este moment estem
comparant pressupostos inicials, ja que tenim de tindre en compte que el
pressupost de l'agència té especialitats derivades
fonamentalment, com dia adés, de la gestió de fons europeus
agraris, i estes especialitats es concreten en la possibilitat que a mitat
de l'exercici el pressupost pot ser variat, incrementat o
disminuït, tradicionalment incrementat, si l'execució del
primer semestre ha segut alta.

I ahí me van a permetre unes dades en
relació al 2007, que ja les tenim.
Donat que l'any passat els
pressupostos es van incrementar en juliol en un 169%, podríem
estimar amb un alt grau de fiabilitat que en el 2008 el pressupost de
l'agència podria passar d'eixos 160 de pressupost
inicial a 260 de pressupost final, i ahí és a on estarien, i
adés havia comentat i per això volia fer esta
consideració, suports al tema fonamentalment de les empreses
agroalimentàries.

Bé, tenim més dades, però passem
ja a l'últim òrgan de direcció de la
conselleria, que seria la Subsecretaria.
Finalment, per a la
coordinació de totes estes actuacions, la conselleria compta amb un
Programa de direcció i servicis generals encarregat de la
modernització de l'administració agrària,
l'adopció de noves estratègies per a fer front als
reptes a què s'enfronta l'agricultura valenciana,
impulsar la participació en fórmules associatives i millorar
el coneiximent del sector, especialment, en este cas, del subsector
citrícola.

Per a l'exercici 2008, la Subsecretaria compta
amb un pressupost de 42,6 milions d'euros, que suposa un increment
d'un 2,6% respecte de l'exercici anterior.
Este creixement se
deu, fonamentalment, al fet que s'ha incorporat a les tasques de la
Subsecretaria la coordinació de les oficines comarcals de la mateixa
conselleria.
Diríem que la política territorial de la
conselleria se gestiona i se coordina des de la Subsecretaria i és
el motiu d'este increment pressupostari.
Igualment, des de la
Subsecretaria se gestionen les línies d'ajuda la teixit
associatiu agrari que tenen com a finalitat la vertebració del
sector a través de subvencions directes a les organitzacions
professionals, a cambres i a associacions agràries.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora consellera.

Van a prendre la paraula els grups polítics
per a manifestar la seua opinió respecte al pressupost que
vosté els acaba de plantejar per a l'exercici 2008.
Té
la paraula el senyor Pañella, representant del Compromís.

El senyor Pañella Alcàcer:

Moltes gràcies, senyor president.

Gràcies, senyora consellera, per la seua
exposició.

Vull començar per un dels temes que
vosté ha dit pel mig i, especialment, la carència esta vegada
dels fons europeus, o la disminució més que la
carència, i jo sí que volia introduir un element de
reflexió ahí, perquè pense que és bastant
important dir avui, que ens trobem ja precisament que es demana,
precisament, un esforç propi major, la valoració de quin ha
segut l'ús de tots estos fons i si realment han millorat la
competitivitat dels nostres productes, han servit per a augmentar la
qualitat, han servit per a millorar les nostres infraestructures, les
nostres explotacions, si han millorat a través d'ells o
després de l'ús d'ells les expectatives dels
agricultors, les expectatives professionals dels agricultors, i si avui hem
aconseguit una millora del nivell de vida dels agricultors gràcies a
eixe fons que ens ha vingut de fora.

Volia començar per ahí, perquè,
després d'això, amb la qual, lògicament, jo
compartixc eixa apreciació, igual que a partir d'ara anem a
necessita un esforç propi molt superior, però jo vaig a fer
una valoració.
.
.
, com a mínim dir-li que amb el pressupost
d'agricultura jo estic decebut.
Jo esperava més, esperava
més, sobretot pel fet (veus) que en tot allò que hem parlat sempre hem
coincidit en la problemàtica i hem coincidit en la gran necessitat
de desenvolupament d'un sector que és summament important per
al poble valencià, no només econòmicament, i reitere
les coses que he dit, sinó econòmica i socialment per
allò que significa i per allò que estructura realment tota la
nostra població i que fea molta falta, i fea molta falta sobretot
perquè ha patit durant estos anys una pressió estranya,
estranya al que és l'agricultura, que era la pressió
urbanística sobre el valor dels terrenys, i que, en tot cas,
necessita perquè això puga mantindre esta agricultura a
nivell de tot el país, necessitava una intervenció molt
més important de la que el pressupost que vosté mos ha
presentat en este moment pareix que puga garantir.

Perquè, i estant d'acord amb les xifres,
indubtablement vosté ha presentat totes les xifres, i són
reals, no coincidim en la valoració.
No coincidim en la
valoració malgrat que vosté mos ha explicat per què
baixen les inversions en algun lloc, però jo pense que no és
l'única raó, perquè això explicaria eixa
partida, però jo vaig a dir-li a vosté que en
pràcticament tots els programes estan disminuint les inversions
d'agricultura.

El pressupost d'agricultura contempla un
augment del 4,8%, aproximadament, sobre el de l'any anterior, i
això ja és la primera dada, i una dada que a mi
m'agrada ressaltar.
Estem molt per baix del que és
l'augment del pressupost del Consell, el 7,25%.
Estem en dos punts i
mig per baix.
Això ja mos indica una cosa: agricultura, com a
conselleria, perd entitat, perd dos punts, 2,5% de la seua entitat
econòmica, de la seua capacitat econòmica dins del
percentatge de La Generalitat.

I això és un fet referencial inicial
que, clar, dic, ¿quin és l'impacte de la conselleria?
Doncs, de l'any passat a este ha disminuït.
I ha disminuït
en unes circumstàncies que no és que siga greu un 2,5%,
però sí que és greu en les circumstàncies en
què estem.
I jo pense que, normalment, en totes les meues
intervencions he intentat donar eixa imatge.
És a dir, pensem que en
este moment fa falta insuflar (veus) de diverses formes uns actius molt importants dins del
que és l'agricultura valenciana.

I que la disminució del 16,2% de les
inversions, del total de les inversions no se compensa únicament amb
les que vosté mos ha explicat.
És més he volgut ser
realista i no voler-ho utilitzar partidistament.
.
.
He anat als
capítols VI i VII, conjuntament, perquè el VII sí que
puja, les transferències, però ahí, al final ens
quedem pràcticament en un estancament sobre el pressupost anterior.
Eixa és una constatació.

Quant a les partides que vosté me diu, jo tinc
de parlar també partida a partida.
En la 542, o el programa 542.
20,
d'investigació i tecnologia agrària, és el
primer que ho reflectix, amb la importància que té que parle
d'innovació, de millora de la qualitat de la producció,
de recerca i desenvolupament, de la transferència de tecnologia, de
la prevenció fitosanitària, doncs, té un creixement
global del 2,1%, però eixe creixement global del 2,1%, si ens fixem
bé, va tot a despeses de funcionament, perquè la
inversió ahí mos disminueix, i l'única cosa que
se mantenen són les transferències de capital.
Si mantenim en
l'actual pressupost les transferències de capital exactament
igual que les anteriors, vol dir que estem devaluant-les, a més de
l'IPC, està devaluada, ja, a més, en esta
diferència del 7,25% de l'augment del pressupost, que no se li
aplica a eixa partida.

També, si parlem en foment i garantia
agrària, l'augment general també és de
l'1,56%, però, passa igual, va majoritàriament a
personal i despesa corrent, i ahí és important, perquè
vosté mos ha parlat molt clarament: és el manteniment de la
renda agrària.
Bé, doncs, jo pense que ahí, si
l'augment és de l'1,56%, encara que vosté mos ha
desglossat més i, possiblement, a algun programa que jo no tinc
ací controlat puguen anar unes quantitats majors, però en
global tinc de dir que la depreciació, realment, que ha tingut
és major que el creixement que té.
Si només que mirem
l'IPC, avui resulta que estem.
.
.
, el creixement d'eixes
partides, estan per baix de l'IPC.

Per tant.
.
.
I si tenim ahí que, també,
inclou vosté el sistema integral d'assegurances i garantia,
que, segons diu en el seu programa, va destinat a garantir la
producció i la millora de preus, llavors, pense que estem marcant
pautes que són importants que ressaltem.
No arribem, no arribem a
equilibrar l'any passat, i l'any passat no va ser especialment
bo.

En desenvolupament de la millora de ramaderia,
també és un programa important, perquè parla de
modernització de les instal·lacions, de creació
d'infraestructures col·lectives, de la sanitat animal, de la
recollida de residus.
.
.
Tot programes molt importants.
Bé, doncs,
ahí tenim una inversió real de disminució del 66% en
eixe programa.
Segurament tindrà alguna explicació,
però, jo, en este moment, el que veig són els nombres, les
quantitats que tenim en el nostre pressupost i això és el que
me diu: un -66%, -66,4% (ininte­l·ligible) .
.
.

En lo Programa d'estructures agràries,
vosté ja mos ha dit que ahí hi ha un desplaçament,
però, anem a vore, jo l'atenc, però vaig a presentar-li
uns problemes que n'hi ha ahí, perquè vosté me
diu que passa tot el d'infraestructures de reg.
.
.
, passa a una altra
conselleria, però és que vosté, en el programa que
m'ha presentat, ací diu: «problemática sobre la
que se actúa», punt primer, «la derivada del
déficit hídrico estructural de la Comunitat Valenciana
agravado por la excedencia» etcètera.
«Objectiu
bàsic: desenrotllar el programa «Millorant gota a gota»,
que aconseguirà l'optimització en l'ús i
gestió dels recursos hídrics disponibles per a reg,
així com d'investigació i nous recursos; 2.
1.
Continuar
la modernització de les infraestructures de zones regables de la
Comunitat Valenciana.
Principals línies d'actuació:
foment d'actuacions realitzades per la comunitat de regants,
cooperatives», etcètera.
«Estudi i avaluació
històrica del patrimoni agrícola hidràulic, actuacions
directes a través de societats de regs».

O siga, que seguix tenint com a objectius,
ahí, la millora de sistemes de reg.
Doncs, si estan els objectius
ahí, eixe milió d'euros aproximat, que és menys
que el de l'any passat, representa una disminució del 20% de
les inversions, i és un programa molt important, molt important, per
l'agricultura i per l'aigua, per les dues parts.

Quant al de qualitat agroalimentària, estem
igual.
La disminució general de recursos econòmics és
de més del 20%, i la inversió disminuïx un 42%.
Si
això resulta que els objectius d'eixe programa són
millorar els tamanys de les empreses comercialitzadores de productes
agroalimentaris, que és importantíssim, és
desenvolupar dins de la Unió Europea, i supervisar, els productes de
qualitat, ¿eh?
, diguem, promocionar les nostres marques,
vosté cita la de Sabor Mediterráneo ahí, ha afegit
també això de la promoció de les denominacions
d'origen, doncs, estem en un 42% menys d'inversió
ahí, ¿eh?
, i, he dit, i en general un 20% menys.

També, en promoció de
comercialització i internacionalització.
Eixe, tinc de
reconéixer que és veritat.
Hi ha un augment en un programa
nou, i és un programa necessari, que el considerem, i, per tant,
benvingut, i esperem que l'aplicació siga la correcta.
Eixe
augmenta, com també augmenta el de desenvolupament rural i
cooperativisme.
Però jo també vaig a marcar: desenvolupament
rural i cooperativisme augmenta en un 42,8%.
.
.
Perdó, augmenta,
però, no augmenta en un 42,8% el programa, sinó augmenta,
però, clar, el que augmenta en un 42,8% és la despesa corrent
d'ahí; les transferències i inversions són
idèntiques, i això és allò que anem a dedicar
al desenvolupament rural, a la creació de la indústria
associada agroalimentària, a incrementar la capacitat
econòmica de les cooperatives afavorint les fusions i a elevar, per
exemple, el nivell de formació.
I no els dic tot el programa,
però és que és important.
Tots els programes
són importants, però ahí tenim una disminució
molt clara.

Tinc de reconéixer que sí que hi ha una
millora molt sensible, i per dir la realitat, no vull tampoc amagar-la, en
el que és ordenació i millora de la producció
pesquera, a on ha fet ahí realment un esforç amb un augment
global del 15% i, sobretot, un augment, que me pareix més important,
del 20% en el que són els dos capítols més importants,
que són els d'inversions i transferències de capital.

Per tant, per ahí estaríem en la
línia que nosaltres haguérem desitjat per a tota la resta de
programes, ¿eh?
I tinc de dir que, també, al
d'indústries agroalimentàries, també li passa el
mateix, té una disminució del 9% i escaig.

Per tant, la meua qualificació és una
qualificació d'insuficiència dels crèdits que
tenim per a afrontar la situació real de l'economia
agrària valenciana.
Quan dic agrària, vull involucrar a tot
el sector realment, agricultura, ramaderia i pesca.
Entenc que és un
pressupost que, quan no evoluciona, el tenim de qualificar de regressiu,
que no atén en este moment la demanda d'inversió
necessària per a potenciar este sector econòmic, que
està extremadament, i vull insistir en eixa paraula, extremadament
necessitat de l'ajuda, per una part, directa, i això ho he dit
també sempre, l'ajuda directa, que no està, pense, prou
reflectida l'ajuda directa a l'agricultor, que és el
productor i el que aguanta el pes de tota l'agricultura nostra,
¿eh?
, paral·lela, encara que no és el moment,
però és el pressupost, a iniciatives legislatives que tenim
de prendre prompte per a millorar la seua situació i, per tant, dins
d'eixa qualificació que dic insuficient, qualifique
d'insuficient, este pressupost, perquè pense que no anem a
complir els objectius mínims que vosté mateixa ha marcat, que
ho ha dit, competitivitat, millora de la investigació, millora de la
qualitat i seguretat alimentària, equilibri amb el medi rural.
.
.
Objectius que compartim, pense, tots els que estem ací, però
que, avui, en el pressupost, que és, no ens n'oblidem, la
plasmació de la voluntat política, podem dir totes les frases
que vullguem, però quan demostrem el que volem i el que no volem
és quan posem els números i quan fem les aplicacions
d'estes mateixes quantitats, aleshores, jo pense que no arribem a
eixe mínim i, per tant, el qualificaria d'una manera negativa.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor diputat.

Té la paraula, en representació del
Grup Socialista, el senyor Lozano.

El senyor Lozano i Pastor:

Gràcies, senyor president.

Bona vesprada a tots.

Senyories.

Senyora consellera, benvinguda siga a este el seu
primer pressupost.
Sincerament, jo no tinc la visió que vosté
mos ha donat.
Suponc que té de ser aixina, perquè són
formes diferents de vore els mateixos números.
Perquè jo crec
que en estos pressupostos, els seus companys de Consell li han gastat una
broma pesada, i jo diria més, de mal gust.
Pesada, sobretot per al
sector, per als hòmens i dones que en ell treballen, perquè
al final són els que pagaran les conseqüències
d'este pressupost.
I de mal gust perquè a vosté jo crec
que la deixen en un mal lloc.
Intentaré explicar-me amb dates i
xifres el per què creem els socialistes que és un pressupost
que jo qualificaria de ridícul, que no se correspon, perquè
no se correspon ni a la situació de crisi en què es troba el
camp valencià, ni a les necessitats d'un sector que tots estem
d'acord que és un sector estratègic per a la comunitat,
perquè estem parlant del menjar i del 70% del territori de tots els
valencians.

El pressupost que vosté avui mos presenta ni
tant sols aplega, i en això diferisc de vostés, ni tant sols
aplega a l'1% el que augmenta respecte al pressupost de l'any
anterior.
Si als 388 milions d'euros de l'any 2007 li restem
els 28 milions del capítol VI, d'obres, que passen a la
conselleria del senyor García Antón, el resultat és
360 milions.
Si els comparem en els 363 de 2008, en realitat sols hi ha un
augment de 3 milions d'euros, que representen -dic- menys
de l'1%.

Si seguim comparant el que representava el pressupost
d'agricultura respecte al conjunt del global de La Generalitat, vorem
que en el 2001 era del 4,76% i en el 2008 se presenta el 2,6% del total.
I
si seguim comparant amb el creixement de La Generalitat, que és del
7,2, respecte de 2007 este any perdem ni més ni menys que 6,2 punts
respecte les altres conselleries.

Senyora consellera, sense entrar en més
detalls, de veritat creu que un pressupost que augmenta dos punts per baix
de l'IPC se li pot dir que és un pressupost major que
l'any anterior?
Sincerament, creu vosté que este és el
pressupost i l'increment que necessita el camp valencià per a
solucionar els greus problemes que té?
De veritat vosté pot
mantindre ací, amb estos pressupostos, les seues paraules en el
debat d'investidura que al Partit Popular li preocupa el camp i li
preocupen les persones que en ell viuen?

Encara que siga per donar-mos la
tranquil·litat que vosté sap on s'ha clavat, per favor
diga'm que no, diga'm que açò no és el que
vosté tenia en la ment del que necessitava pressupostàriament
el sector agrari, perquè me donarà la tranquil·litat
de vore que almenys està situada en la gravetat en què
està el sector agrari.

Ara intentaré dir-li-ho d'una altra
manera.
Quan vosté diu que volen apostar per la
comercialització i internalització, no se correspon eixa
voluntat en el que diuen els diners que vostés han ficat en el
pressupost.

Programa 714.
60, de qualitat agroalimentària,
ha disminuït en 7 milions d'euros.
Programa que se dedicava a la
promoció i a la internalització.
I s'ha inventat un nou
programa amb eixos 7 milions d'euros per fer el mateix que abans feia
dignament el departament del senyor José Vicent Guillem, això
sí, amb un altre nom.
Sembla que vostés han optat per canviar
el nom per poder vendre mediàticament que alguna cosa canvia perquè no canvie res.
Perquè en realitat és el mateix pressupost per a les mateixes
coses que se feien abans.

A més, senyories, el pressupost destinat a la
modernització de les indústries agroalimentàries se
reduïx un 10% i se fa íntegrament rebaixant els diners dedicats
a subvencionar les indústries agràries i de les cooperatives,
que és el mateix que dir que tindran menys capacitat per afrontar
amb les seues estructures les noves exportacions a nous mercats que
teòricament vostés volen crear amb la nova agència
d'exportació.

Si parlem del pressupost dedicat a
investigació, que segons vostés és un altre objectiu
estratègic, prioritari per al Consell del senyor Camps, este sols
augmenta en 600.
000 euros, és a dir, un 1% per baix de l'IPC.
La conseqüència que apuge menys que l'IPC és que
este any l'IVIA haurà de comprar menys reactius per a fer la
seua feina, ja que repercutirà esta disminució
prioritàriament sobre les despeses de funcionament, ja que les
despeses de personal, com vosté sap, se mantindran perquè si
que apujaran un 2,7, com apuja el nivell de renda dels treballadors.
Un
institut, senyories, que es referència mundial en citricultura
gràcies al bon fer dels hòmens i dones que allí
treballant, i per tant que li hem de tindre també un afecte
pressupostari cap a ell.

En el pressupost destinat a la pesca se produïx
un increment de 4 milions d'euros, un 15% més que en
l'any 2007.
I ací se produïx una situació que de
tant en tant seria d'agrair que vostés nomenaren i que
reconegueren, que mentres vostés disminuïxen este pressupost
quasi un 2%, l'increment final se produïx gràcies al nou
fons europeu de la pesca, negociat pel Govern d'Espanya, que han
criticat en altres àmbits i en el parlament pel Partit Popular
valencià.

El pressupost dedicat a la ramaderia
s'incrementa un 4,7%, és dir, 1,2 milions d'euros, que
no és molt, però que fa pensar, i per a lo mal que
està la ramaderia valenciana, que podria vindre bé als
ramaders.
Però no, que no se facen il·lusions, eixe increment
-i vosté ho sap, senyora consellera- no va als ramaders,
va íntegrament a Mercavalencia, una empresa pública, que
perfectament podria tindre el finançament del capítol VI de
La Generalitat i que, curiosament, tindrà el finançament
d'una línia d'ajudes, la T4728, que se denomina
-pareix que de broma- «millorar las explotaciones ganaderas actuaciones en común».
O siga, una línia que se suposa que en el
seu enunciat hauria de revestir directament sobre els ramaders que en
comú feren actuacions, doncs lògicament se
n'anirà a una altra indústria de caràcter
estatal, com és Mercavalencia.

Senyora consellera, l'altre dia li dia jo que
amb quin vímet anava a fer la cistella, referint-me que
vostés tenien bones intencions, però la realitat era tossuda,
ja que les dades dels últims anys deien que vostés, amb les
seues polítiques, havien fet que més del 55% de tots els
llauradors i ramaders que quedaven en 1995 havien hagut d'abandonar
el camp valencià, i que la taxa de població treballant en el
camp era inferior a la mitjana de la Unió Europea, inclús
molt per baix d'un país que de veritat se creu que el sector
agroalimentari és estratègic, com és Holanda, i que
avui encara conserva un 3% de població activa al camp.

Saben ací que estem per baix del 2% de
població activa i no mos podem permetre, per descomptat baix la meua
visió particular, de perdre ja ni un sol llaurador i ramader
més.

Tot açò li ho dic perquè
vosté l'altre dia acabà la seua intervenció amb
una frase que com a tal la veritat era bonica, més o menys dia:
«Si no abandonem els hòmens i dones del camp, ells no mos
abandonaran.
» Una vegada més diuen una cosa i els
números una altra.

El Programa d'estructures agràries,
descomptant ja el que se transferix a la Conselleria de Medi Ambient,
vostés disminuïxen el pressupost un 2%.
I el colmo és que tant sols
destinen 500.
000 euros a subvencionar les primeres instal·lacions i
millora de les explotacions.
Sap quants llauradors se podran incorporar amb
eixos diners?
A penes 10.
Si eixe és el futur en joventut que el
camp creguem que necessita, doncs la veritat és que ho tenim molt
malament.

Jo, senyora consellera, en queden poquets de
llauradors, però, per descomptat, li puc afirmar que vostés
-quan dic vostés és el Partit Popular- acabaran
amb tots.
Això és així.
No sé com podrà
el camp valencià d'eixa manera.
.
.
, vaja, ni Déu.

Començava la meua intervenció
diguent-li que li havien fet els seus companys del Consell una broma
pesada.
Perquè, si no és una broma, el que interprete
és que vosté no té cap capacitat per influir en un
Consell i en un president que està demostrant durant molts anys que
el camp no li importa absolutament res.
I en estes condicions de suport
pressupostari, per desgràcia per al sector, per desgràcia per
als hòmens i dones del camp, li augure, per desgràcia, un
fracàs segur.

Crega, senyora consellera, li ho dic sincerament, que
el que dic me dol en mig de l'ànima.
L'altre dia, en
part, me'n vaig anar, després de la seua intervenció en
el ple de les Corts.
.
.

El senyor president:

Senyor diputat.

El senyor Lozano i Pastor:

.
.
.
amb la
impressió que amb la seua bona voluntat i ganes podíem
superar les dificultats i entrebancs que li ficarien els seus propis
companys de partit.
Però el pressupost enganya poc, és la
prova del cotó en pèl.
I eixa prova diu que el Partit
Popular, el món agrari i el món rural per a
l'únic que el volen és pel territori i l'aigua
que utilitzen els llauradors i ramaders.
I no pot.
.
.
, i no per a produir
fruites, verdures i tindre un paisatge en condicions de ser gaudit per tots
els valencians, sinó que el volen per a desenvolupar este
país amb altres sectors de dubtosa sostenibilitat i més
especulatius.

Gràcies, senyor president, per la seua
benevolència.

El senyor president:

Gràcies, senyor
diputat.

Té la paraula, en representació del
Grup Popular, el senyor Giner.

El senyor Giner Giner:

Moltes gràcies, senyor president.

Honorable senyora consellera.

Senyores diputades, senyors diputats.

En primer lloc, senyora consellera, agrair-li, en nom
del meu grup, la seua compareixença, és la primera
compareixença precisament per a tractar de pressupostos.
És
cert, els números són molt gelats i molt manipulables en
moltíssimes ocasions.
Tan manipulables com que matemàticament
es veu que l'increment pressupostari en la conselleria és del
2,4, però ací, sense dubte, s'argumenta
-gratuïtament al meu juí- que està per baix
de l'1%.
No sé en quina base estan calculant.
Per suposat en
base decimal no fan eixos càlculs.

Però això forma part de la lectura
política del que és un poc la litúrgia al debat de
pressupostos i del que ací s'ha afirmat.
El pressupost diu que
no enganya, però és evident que algunes lectures del
pressupost sí que introduïxen elements de distorsió,
elements d'engany en qualsevol cas.

El meu grup li ha de traslladar que considera tot un
encert els ajusts organitzatius que s'han introduït en
l'organigrama de la conselleria i, conseqüentment, el reflex
pressupostari que tenen eixos ajusts pressupostaris, eixos ajusts en
l'organigrama de la conselleria.

Obertament, clarament, li diem que compartim i que
recolzem els objectius que s'han marcat en el pressupost,
perquè això és el pressupost, independentment del que
significa d'una estimació econòmica inicial, que jo,
com vosté, compartisc que al llarg de l'exercici
econòmic i de l'exercici pressupostari van a tindre impactes
positius d'increment del que significa els diners comptants i sonants
que al final van a anar a cada un d'eixos objectius perquè hi
ha una transversalitat clara, a la qual vosté també, en la
seua intervenció, ha fet referència i que cal tindre en
compte a l'hora de valorar estos pressupostos si és vol ser
mínimament objectiu en el seu anàlisi.

Li dia que compartim i que recolzem els objectius que
s'ha marcat en la seua conselleria, com no podia ser d'una
altra manera.
Garantir la competitivitat del sector és un objectiu
irrenunciable per a tots.
Fer, per tant, per aconseguir eixa competitivitat
que siga una realitat, fer, per tant, possible una clara aposta com la que
fa des d'estos pressupostos per la promoció i la
comercialització en el nostre món agrari, crec que era una
cosa fonamental.
I matemàticament això es reflexa en els
pressupostos.
No són paraules.
Algú podria dir, es parla o
vosté està parlant de garantir la competitivitat, de fer una
aposta per a la promoció i la comercialització.
Però,
senyores diputades i senyors diputats, hi ha un increment de més del
96,7% per a eixos objectius al pressupost de l'any 2008.
Són
xifres constatables, matemàticament constatables en els
pressupostos.
Més del 96,7% per a poder fer realitat eixa
promoció, eixa comercialització, eixa millora, en definitiva,
de la competitivitat.
Està en els pressupostos.
Ara, si
vostés volen negar l'evidència, vostés mateixa,
la neguen.

Com fer un objectiu irrenunciable l'aposta,
l'esforç, incrementar l'esforç amb l'R+D+I
és una cosa tampoc qüestionable des de la nostra perspectiva,
des de la nostra visió com a grup parlamentari polític.
És a dir, si és fica en dubte que es fa eixa aposta,
és voler tancar els ulls a un increment de més.
.
.
a una
dedicació pressupostària de més de 51 milions
d'euros per a l'R+D+I, és una dada constatable
fefaentment  en el propi pressupost: més de 51 milions
d'euros.

Com compartim i recolzem l'objectiu que
vosté s'ha marcat en la seua conselleria, de millorar la
qualitat i la seguretat dels aliments o d'afavorir el desenrotllament
equilibrat del medi rural o promoure'l, perquè ha fet
vosté una clara aposta per promoure la sostenibilitat ambiental en
el camp de la producció.
En definitiva, una sèrie
d'objectius que són els que estan marcant els eixos en els
quals es fonamenta este pressupost; que tenen al final un objectiu clau, un
objectiu que impregna el pressupost de la Conselleria d'Agricultura
per a l'any 2008: la millora de les rendes i de les condicions de
vida dels llauradors, dels pescadors i dels ramaders; eixe és
l'objectiu fonamental i al que no s'ha vullgut renunciar des de
la conselleria, que des del Grup Parlamentari Popular valorem especialment.
Un objectiu que ha d'impregnar, i jo crec que a l'hora
d'organitzar la conselleria i a l'hora de consignar
adequadament ha estat en la base de totes i cada una de les decisions.

Bona prova del que estic diguent, és el
programa 714.
20, un programa que és el més dotat de tot el
pressupost de la conselleria, el que major dotació
pressupostària té.
Ni més ni menys, que en este
programa està el 25,4 aproximadament del pressupost total de la
conselleria: 92,3 milions d'euros per a este programa.
Un programa en
el qual també té una especial sensibilitat tota la
problemàtica que comporten les assegurances agràries, en tot
el que significa això, en definitiva, que té una
plasmació i un impacte directe sobre la millora de les rendes i de
la qualitat de vida dels llauradors.
Això és prova,
més que evident, de quina és la sensibilitat i de quina ha
segut la voluntat per part de la conselleria a l'hora de tindre en
compte eixe objectiu fonamental.

Com no s'ha renunciat a un altre aspecte que
és fonamental, el de la modernització, ahí està
el programa 531.
10, que és.
.
.
mire si és important eixe
objectiu per a la conselleria, jo crec que vosté ha segut molt
sensible a eixa realitat que té, ni més ni menys, que la
segon consignació més important en el context global del
pressupost de la seua conselleria, un 14,7% del total de la seua
conselleria: 53,5 milions.
Ha fet referència vosté concreta a
eixa xifra, que és molt important remarcar, i el meu grup ho vol
destacar, per la seua transcendència que té eixa
modernització i que té després un impacte directe en
la qualitat de vida en la millora de les rendes, en la millora de les
explotacions, en la millora, en definitiva, del món agrari
valencià.

Com li aplaudim en l'aposta decidida per eixe
desenrotllament de les xarxes d'instituts en què cal seguir
apostant en el futur, o una lluita decidida que estem visquent-la, ara en
estos moments, l'impacte tan positiu que té la lluita contra
les plagues biològiques, el que està ocorrent i ha ocorregut
recentment en la mosca del Mediterrani, la lluita.
.
.
la producció
que s'ha fet des d'eixos instituts, des d'eixe institut
en concret; tot això, són fets i no paraules, tot això
és el reflex d'una realitat i no les interpretacions en no
sé quina base numèrica d'un pressupost a gusto i paladar.

Com vullguem destacar-li, especialment, com han fet
vostés des de la conselleria, ha fet vosté un esforç
importantíssim quant a indústries agroalimentàries es
referix, en el programa 714.
30: 22,3 milions, el 6,2% del pressupost;
això són eixos d'actuació, xifres concretes que
denoten quina és la voluntat política i quina és
l'aposta política que es fa des de la Conselleria
d'Agricultura en bé del camp.

I, molt especialment, no li ho han pogut negar,
senyora consellera, ha fet un especial esforç per la pesca, pel
món dels pescadors, una aposta molt decidida; com tampoc han deixat
de costat el món de la ramaderia.
Importància que mosatros
com a grup volíem remarcar-li, per eixe motiu té el
beneplàcit del Grup Parlamentari Popular, el recolzament sincer i
l'aplaudiment per eixe esforç que estem segurs que al llarg
del l'exercici econòmic, des de l'institut que
vosté apuntava en la seua.
.
.
en l'agència que
vosté comentava en la seua intervenció, com des
d'altres aspectes anem a seguir millorant, a pesar de la minva en els
fons europeus i de la minva a què ja estem acostumats del
recolzament d'un govern central, que eixe sí que té
oblidat al camp valencià, i als llaurador, pescadors i ramaders
valencians.

Moltes gràcies, senyor president.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Giner.

Té la paraula la senyora consellera, per a
donar les explicacions que crega convenient.

La senyora consellera d'Agricultura, Pesca i
Alimentació:

Gràcies, president.

Senyores i senyors diputats.

Bé, agrair als tres portaveus les seues
paraules, les seues consideracions, les seues alabances i les seues
crítiques.
Però me permetran que agraïsca especialment
al senyor Pañella les suggeriments que ha fet en alguns dels
programes i en algunes de les línies, i les consideracions que ha
fet sobre el positiu d'alguna d'estes; i que agraïsca
especialment al senyor Giner, el membre del nostre grup, la seua lectura
d'estos pressupostos, la seua interpretació, el seu suport i,
per descomptat, la consciència clara que estem presentant uns
pressupostos que van en la línia de la competitivitat del sector
agroalimentari valencià.

I, senyor Lozano, dir-li que no se preocupe
vosté per la meua posició en el govern valencià (inoïble) .
.
.
eixa
posició, però me permetrà que li diga que estic
absolutament orgullosa de formar part d'este govern, que crec que
és el millor govern possible per a la Comunitat Valenciana,
però el que és més important o tan important com
això, és que crec que és el millor govern possible per
a les dones i els hòmens del camp valencià.

Que crec que tenim els pressupostos que mos van a
permetre fer totes les tasques que vàrem explicar i vàrem
ficar sobre la taula en la primera compareixença en les Corts, que
m'alegra que vosté pensara que eixa compareixença
tinguera elements positius i que tinguera elements pels quals mereixia la
pena lluitar; era una compareixença que presentava un programa per a
quatre anys, hui estem parlant d'un pressupost per a un any, i no li
càpia dubte o a mi no me cap dubte que el govern del president Camps
farà possible i jo demanaré que això siga aixina, que
eixe plantejament en la compareixença se duga a terme al llarg
d'esta legislatura.
Per tant, dir-li que estic serena, estic
tranquil·la i orgulla, sobretot, i satisfeta de poder hui estar
defensant ací estos pressupostos.

Dit este comentari de caràcter general, i
entrant ja als comentaris concrets dels pressupostos, doncs, tornar un poc
també a algunes de les paraules que han dit en la presentació
d'estos.
Estem parlant d'uns pressupostos que se basen en
conceptes tal com l'horitzontalitat i la transversalitat i la
racionalització del gasto en l'acció de govern.
Per
tant, són uns pressupostos que, efectivament, com vosté ha
marcat n'hi han unes conselleries, semblava pel que vosté ha
dit que n'hi havien més conselleries, però jo li
diré que són cinc conselleries les que tenen un major pes
específic que la d'Agricultura.
I d'eixes cinc
conselleries, tres són la d'Educació, Sanitat i
Benestar.
I jo crec que tots estem absolutament convençuts i, per
descomptat, jo com a membre d'este govern, siguent consellera
d'Agricultura, Pesca i Alimentació, estic convençuda
que és bo per al nostre poble que el 80% del nostre pressupost vaja
a polítiques socials.

De les altres dos conselleries que tenen un major pes
específic que Agricultura, estarien Infraestructures i Transport, i
Medi Ambient, Aigua i Urbanisme.
Com li dia abans, són precisament
dos conselleries absolutament transversals i necessàries
també per a millorar la competitivitat en el nostre sector, que les
carreteres siguen les adequades, que el sistema logístic i de
transport de la nostra comunitat siga actual, modern, inclús amb
projecció de futur, és en benefici també del transport
i de la competitivitat dels nostres productes.

I que la conselleria que en este moment està
assumint les competències de l'aigua tinga el pes
específic que té, sense ningun dubte és positiu per a
la política hídrica de la nostra comunitat, que és en
benefici directe no sols de l'estalvi i de la renda dels llauradors
sinó de la qualitat de cada un dels productes que se cultiven en la
nostra comunitat.
Per tant, considere important que eixos dos pressupostos
siguen com són.

Me dia vosté que el creiximent del pressupost
de la nostra comunitat és del 7,7%, que el pressupost
d'Agricultura és del 2,4%, jo li he dit que el consolidat com
a mínim és del 4,8% i, a més, d'estar per dalt
de l'IPC, com vosté dia, això ja li donaria un pes
específic del 3,4%; no és que siga ni més ni menys
rellevant, però les dades són les dades, i les dades
són estes que jo li estic donant.
Per tant, cal analitzar els
números com són i no com mos podria agradar o no, que foren.

Però és que, a més,
podríem fer comparacions en polítiques agràries del
seu partit, i Andalusia té un pes d'un 3,1%, tenint una
aportació al PIB del 4,8%.
Per tant, estem parlant del que estem
parlant, no d'altres coses que mos agradaria parlar.
Però com
apuntava el senyor Giner també podríem fer una anàlisi
dels pressupostos, no soles del mapa sinó de les
transferències del mapa a esta Generalitat, amb el qual.
.
.
 o a
esta conselleria o al camp valencià, per no fer-ho de forma tan
dirigida a una administració, al camp valencià.
I jo crec que
ahí les dades també són absolutament eloqüents.

Jo els dia que crec que hem presentat el pressupostos
que són reals, adaptats i que permeten la competitivitat per al camp
valencià i, a més, vull destacar: és que seguim
creixent, i creixem més quan considerem tota
l'organització autonòmica, tot l'entramat
d'entitats autònomes que formen part d'esta conselleria.

Els dia que els pilars fonamentals sobre els que hem
basat la nostra estructuració dels pressupostos són la
investigació, el desenrotllament tecnològic i la
innovació.
I, per descomptat, el 14% del pes específic dels
pressupostos dedicats a estes línies sobre els pressupostos
generals, me pareix que representen exactament el que volen dir.
És
fonamental per a mosatros treballar en estes matèries.
Però
treballar en les matèries d'R+D+I, no sols és treballar
en l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries
que, per descomptat, també és -com li dia abans-
treballar en el desenrotllament i en la creació del model de la
xarxa d'instituts tecnològics.
I ahí, crec que
l'esforç és important -com li dia-, no sols
en l'IVIA sinó en tots aquells centres tecnològics que
a peu de cultiu, que a peu de producció estiguen donant servici als
llauradors, als ramaders i a la indústria agroalimentària.

L'altre element fonamental li dia, el
manteniment de la renda agrària, i com ja  s'ha dit fa un
moment ací per algun portaveu, el 25% del nostre pressupost
està dedicat a este aspecte.
En este cas, els números
són eloqüents: el 25% del pes del nostre pressupost dedicat al
manteniment de la renda agrària.
Allò que abans dien
vostés, arriba directament als nostres.
.
.
usuaris, als nostres
beneficiaris: als llauradors, als ramaders i a la indústria
agroalimentària i, per descomptat, al món de la pesca.

Desenrotllament rural i cooperativisme, efectivament,
creixem de forma important, però a més creixem de forma
important considerant, com vosté també sap, ja que feia
referència als fons europeus, que els fons Leader i Proder
finalitzen en este exercici.
Per tant, ahí l'esforç
és integrament amb fons propis.

I, efectivament, la pesca, que considerem -hem
dit ja abans- la repercussió socioeconòmica que tenia
en la nostra comunitat, té un increment de més d'un
15%, també amb fons europeus, però té un increment del
15%.
Per tant, crec que un pressupost que farà que, efectivament, el
món de la pesca, no només el dels pescadors, sinó el
de tot l'entramat i tota la vertebració del teixit associatiu
en el món de la pesca, la modernització de totes les flotes
pesqueres, la infraestructura als ports, puguen tindre un avanç
considerable amb este increment del 15%.

En el tema de la millora al desenrotllament i millora
de ramaderia, tenim un increment d'un 4,72%.
Però, a
més, com vostés saben, perquè en estos dies hem estat
treballant molt en este tema, s'estan arbitrant mesures
paral·leles, mesures que no sempre suposen mesures
pressupostàries, per a atendre el món de la ramaderia.

I quan vosté me deia de parlar
d'instal·lacions en comú, una de les
instal·lacions comunes de ramaders més demandades a
títol individual i a títol col·lectiu són els
escorxadors; escorxadors homologats i escorxadors en condicions.
I eixe
és precisament l'escorxador que vosté, fa un moment,
pareixia que no estava d'acord en què el férem.
Doncs,
efectivament, és una instal·lació comuna, una
instal·lació homologada i una instal·lació
demandada històricament per tots els ramaders -com li
deia- a títol individual i a títol col·lectiu.

Bé, el pressupost consolidat d'esta
conselleria des de 1995 fins a 2008, s'ha multiplicat per 3,6 amb un
increment de números absoluts de 365,5 milions d'euros.
Al
contrari que la inversió de l'estat en esta comunitat, que no
ha deixat de caure.
Com li deia abans, les dades, ahí són
absolutament demolidors; són absolutament demolidors.
No han deixat
de caure.

Jo crec que no fa falta que entrem a comentar-los,
però.
.
.
en fi, estan ací les dades, estan les
gràfiques, no tenen.
.
.
no se mantenen des de cap punt de vista.
I no
sols no se mantenen des de cap punt de vista pensant en termes absoluts o
en termes que poden haver anys millors o menys millors o que, de repent,
pot haver una punta, un creixement en un moment determinat.
És que
després de quatre anys de pressupostos de govern socialista,
senyores i senyors, han tornat a 1995 en les transferències del
govern socialista a la Comunitat Valenciana.
Eixa és la realitat del
govern socialista en relació al camp valencià.
No hi ha una
altra.
Hem tornat, senyores i senyors diputats, a 1995.
(Veus)

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora consellera, pels seus
aclariments al pressupost.

Té la paraula ara, en representació de
Compromís, el senyor Pañella per cinc minuts.

El senyor Pañella Alcàcer:

Moltes gràcies, senyor president.

Bé, jo sí vaig a reconéixer que
els números -i si els comparem en un pressupost, més
que mai- són manipulables.
El que personalment he de dir
és que res més lluny de la meua voluntat ha estat manipular
números, quantitats i percentatges que pense que s'ajustaven a
la realitat.
I me fa pensar, el fet que no haja tingut contestació a
estes apreciacions, que realment podem arribar a compartir-les en molt
d'això.
Però, sobretot, m'estranya, perquè
una part, lògicament, de.
.
.
precisament, en eixos números que
jo he expressat està la meua crítica al pressupost i no vull
que la crítica al pressupost se'n vaja d'això,
del que són els números, la situació de la despesa,
deixant per a després aquelles que serien les realitzacions mentre
se vaja complint o no allò que diuen els pressupostos, que
-pense- és on mos marquen el camí que hem de fer.

Per tant, dic això, però sí he
de divergir d'algunes de les paraules que s'han dit,
perquè, clar, indubtablement, tot és interpretable,
però quan diem que en recerca i desenvolupament i
investigació hi ha 50 milions, jo he de dir que no, que no hi ha 50
milions.
Que hi ha 50 milions, 51 milions en el programa, però que,
realment, en allò que és recerca i investigació hi ha
una inversió clara de 5.
070.
000 euros més unes
transferències de 10 milions, que mos portarien a 15 milions, que
és això.
Eixa és la dedicació directa als
programes que, realment, tindrem ahí.
Per tant, que sí, que
sempre hi ha diverses visions dels números i el que no
intentaré és falsejar-los perquè jo mateix dic quina
és la meua interpretació i dic quina és,
després, l'aportació directa, de la qual se va a
beneficiar realment la societat, en este cas, el món del camp, i
és eixe, no?

Indubtablement, les quantitats que vam parlar sempre
tenen diverses interpretacions i això jo ho admet.
Vostés
diuen que la partida.
.
.
que el programa -tinc la tendència a
parlar como ajuntament encara- 714.
20 representa un 25,4% del total.
Correcte, però jo li dic que eixe programa té, en les
transferències de capital, que és l'únic
perquè inversions, pràcticament, són inexistents
ahí, un 4%.
(Veus) Clar.
No, però que és un 4%.
Vull dir,
indubtablement, podem incrementar més unes partides, però
aquelles que després vorà la rendibilitat.
.
.
Indubtablement
que no se pot fer sense un personal, no se pot fer sense uns mitjans.
Això ho dic, però quan veiem la correlació de
l'augment entre uns i altres, es diu realment el resultat que podran
tindre si apliquem bé eixos diners.
Perquè clar, si augmentem
un 100%, però d'eixe 100%, el 70% va a la despesa interna,
lògicament, només hi ha un 30% d'aplicació
després, posterior.
I això és un principi que podem
vore, no?

Com el que he dit, clar, el d'estructures
agràries, entraríem en una discussió, però ja
mos ha dit vosté que, per una part, se desplaça una part de
la inversió.
I jo li he dit que vostés la mantenen com a
objectius.
Per tant, si la mantenen com a objectius propis,
lògicament, ahí sí hi ha una minva del pressupost i
això és una realitat.

I no m'acaben de dir.
.
.
No, ni fets, ni
números.
.
.
Lògicament, jo parle de números per a una
interpretació i bàsicament, el que he dit és -i
ho reitere perquè res del que s'ha dit en este moment me fa
canviar d'opinió- que mos trobem davant d'un
pressupost que les quantitats que exposa no responen a la necessitat que,
en este moment, té el camp valencià.

I vull dir i reitere.
.
.
És que ho he dit,
però vull deixar la imatge ben clara.
Parlem de l'any passat,
allò que van significar les pèrdues que molts dels productes
i que els nostres llauradors han tingut per diverses collites.
Per tant, en
eixa situació, en una situació que el camp -reitere un
fet que pareix que ha passat desapercebut- que té una
pressió sobre ell, una pressió del rendiment
urbanístic dels terrenys i que a nosaltres no.
.
.
ens interessa
també que l'agricultura puga seguir sent agricultura.
I, per
tant, si tenim una competència ahí que, realment, és
molt fàcil perquè l'agricultor no trau una rendibilitat
necessària del seu producte, aleshores requerix un augment per dalt
de la mitjana de l'augment del pressupost de La Generalitat.
Eixe
és el meu plantejament i pense que és.
.
.

I després, jo també sé que la
consellera diria: «Tant de bo; estic d'acord».
Però no és això.
És que cau una responsabilitat
sobre el govern de, precisament, del repartiment de recursos i, en este
moment, dic i afirme, per acabar, que els recursos que se dediquen a
agricultura, ramaderia i pesca, l'augment, almenys, que tenen
són insuficients i no responen a la situació actual, les
necessitats actuals d'allò que és el sector
valencià.
I eixa és la meua crítica de fons.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Pañella.

Té la paraula, en representació del
Grup Parlamentari Socialista, el senyor Lozano.

El senyor Lozano i Pastor:

Gràcies, senyor president.

Senyora consellera, vosté partix d'una
premissa i és que se conforma en la situació dels
pressupostos que el seu Consell li ha donat.
Lògicament, m'ha
deixat preocupat que estiga tan encantada de pertànyer a este
Consell, perquè el que me transmet és que, segurament,
vosté no és conscient de la situació històrica
en què es troba el camp valencià.

I, per tant, m'obliga a recordar-li que en
estos 12 últims anys, hem tingut les quatre pitjors campanyes de
preus de cítrics de tota la història del món
citrícola.
I li recorde també que, d'eixes quatre
campanyes, una sols ha sigut de caràcter nacional.
Les altres tres
han sigut com a conseqüència de no tindre mosatros les
estructures preparades per a resistir una pluja de baix calatge com la que
estava passant.

Per tant, eixos dotze anys de polítiques de
vostés, el que han produït és que 85.
000 llauradors
s'hagen hagut d'anar del camp valencià.
Per tant, si la
situació és com a perquè vosté se conforme amb
un pressupost, que jo li dic que és ridícul, perquè
no.
.
.
no perquè no se gaste diners, que jo mai no he ficat en dubte
que vostés se gasten diners.
El que fique en dubte és que
siga el que necessitem en este moment el sector per a poder funcionar i
traure'l d'eixa situació en què se troba.

Com és possible, senyora consellera, que
vosté deixe que se li emporten subvencions en regadiu que són
un instrument per a fer polítiques estructurals?
Com és
possible que s'emporten 28 milions d'euros a una altra
conselleria i les despeses de personal i funcionament no li
disminuïxen en eixe programa?
Com és possible que vostés
mos acusen de falta d'inversions de l'estat -i no perden
ocasió per a dir-ho- quan és gràcies a ell, a
l'increment de la Unió Europea, que vostés puguen
disminuir les aportacions de La Generalitat i mantenir el pressupost global
igual?

Mire, una altra vegada, els números són
tossuts.
Agència valenciana, pressupost?
160 milions.
Aportació de l'estat i de la Unió Europea?
134.
Aportació de la conselleria, línies X6148 i 6149?
26 milions.
L'increment del 8,9% és per causa de que el govern de
l'estat ha incrementat en cinc vegades l'aportació
nacional, mentre que vostés l'han disminuït un 10%.
Com
és possible que vulga potenciar i que base la seua política
d'exportació i recerca de nous mercats si, bàsicament,
això ho fan les cooperatives i les indústries
agroalimentàries i vostés, este capítol, el
reduïen un 10%, d'inversions en elles?

Mire, en les taules que se varen fer del pla Millorar
-que, per cert, ha sigut fum de canya, perquè, la veritat
és que no s'ha traduït en una resposta a allò que
ocorria- aparegueren en eixes taules dos greus problemes: el primer,
al voltant de la comercialització -com vosté sap-
i el segon, al voltant de l'estructura de les explotacions.

Vosté és conscient del greu problema
estructural que teníem.
És tan conscient que l'altre
dia vaig vore en un periòdic una entrevista que li feien a
vosté i que deia «ofreceré un gran acuerdo a la
oposición sobre el futuro de nuestra agricultura».
Un acord
d'este calat, senyora consellera, quan se fa és quan les
circumstàncies són tan extremes o són extremes i
vosté sap que, en este moment, són greus.

Mire, si vosté vol que fem alguna cosa
seriosa, la primera cosa que ha de fer és retirar este pressupost,
perquè no complix amb la necessitat de la situació en
què mos trobem.

Segon, aconseguisca 60 milions d'euros
més per al capítol d'inversions per a fer estructures,
tant en les comercials com en les productives, així com en el
desenvolupament rural, perquè no es despoble ja ni un sol camp, ni
un sol nucli rural de l'interior.

Reforce.
.
.
tercer, reforce la vertebració del
camp.
Convoque eleccions.
Això no costa diners i, no obstant,
vorà com tenim un sector perfectament estructurat per a poder
mantenir i fer polítiques en companyia de vosté.

I, per últim, fique en marxa el contracte
homologat de compravenda per a fer transparents les transaccions comercials
entre comerç i productor.

Vosté té la clau.
Si està.
.
.
la
cosa està molt fàcil.
Si ací no hi ha més.
Jo,
la pregunta que ja li feia un dia i ara li la dic una altra vegada: quant
li toca al sector agroalimentari valencià?
Si el problema no
és que no se gasten diners -que jo no li ho discutisc a
vosté que se'n gasten- el que dic és que
se'n gastem molts en l'IVIA i dic que no són suficients,
perquè la realitat és que, en estos anys, el resultat final
és de desastre per als hòmens i dones que viuen del camp
valencià.
Eixe és el plantejament i és per això
que no m'agraden estos pressupostos de cara a afrontar el problemes
que tenim.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Lozano.

Té la paraula, en la seua última
intervenció, la consellera també per cinc minuts.

La senyora consellera d'Agricultura, Pesca i
Alimentació:

Senyores i senyors diputats.

Senyor Pañella i senyor Lozano, efectivament,
quasi que la resposta inicial que li anava a donar jo a vosté,
l'acaba de donar el senyor Lozano quan ha dit que ens gastem molts
diners en l'IVIA.
Quan vosté ha parlat de 51 milions
d'R+D+I i sols ha fet referència a 5 milions
d'inversió, d'inversió real en centres
tecnològics, a 10 milions més que no feien referència
a temes, com vosté deia, de gastos interns sinó també
d'investigació, falta, perquè està fora del
pressupost este, l'IVIA.
I en l'IVIA, com ha reconegut el
senyor Lozano, efectivament, tenim una inversió molt elevada que
s'acosta als 23 milions d'euros.
Eixa inversió no
apareix en eixos pressupostos.
Per això, durant la meua
intervenció en diverses ocasions.
.
.
(remors) Sí?
Aleshores, si apareix haurà vosté
de contemplar eixos 23 milions d'euros en investigació.
(Remors) No, l'IVIA
és allò consolidat, està en els pressupostos
consolidat.
Be, val (remors) crec que mereix la pena ficar de manifest que n'hi han 23
milions destinats a l'Institut Valencià d'Investigacions
Agràries i que em pareixia que s'havien quedat fora
d'eixa consideració.

Havia fet vosté també un comentari en
relació -i abans perdone que no li haguera contestat-
als objectius en matèria de reg i d'inversions en estructures
hídriques.
Efectivament, nosaltres mantenim els objectius de
l'optimització i de la racionalització de les
estructures en matèria hídrica, perquè tenim una part
d'eixes competències, però no tenim la totalitat de les
competències.
Nosaltres ens hem quedat les competències que
diem del moblament de les parcel·les i de la modernització
del reg, instal·lar reg per goteig i innovar en el reg en les
pròpies parcel·les dels llauradors.
Allò que
considerem com a beneficiari, com a usuari, el llaurador.
Però les
infraestructures agràries, les grans infraestructures
agràries, les infraestructures agràries que canalitzen
l'aigua a este moblament que utilitza directament el llaurador les
té la conselleria i tal.
Aleshores, en eixe sentit, compartim els
objectius i estem en la mateixa, com deia abans, en el mateix nivell de
discurs que la Conselleria d'Aigua, Territori i Habitatge.
Val?

En relació al pla Millorar, efectivament, i
com vaig dir en la primera compareixença, nosaltres continuem.
La
plataforma del pla Millorar ha sigut una excel·lent plataforma, ha
sigut un excel·lent instrument, ha sigut un instrument que ha
canalitzat totes les necessitats de tot el sector, des dels productors, les
empreses, els comercialitzadors, l'exportació, de tot el
sector, tant de la ramaderia com de la pesca com del sector agroalimentari
i del mateix sector agrari.

Per tant, nosaltres estem ficant en marxa molts
d'eixos instruments.
Molts ja estaven ficats en marxa i altres estem
fent-los ara.
Nosaltres estem ficant en marxa ara els relacionats amb
comercialització, com vosté deia.
I els relacionats amb
explotació en comú no és que ja estaven ficats en
marxa, és que nosaltres els anem a potenciar.
I en la meua
intervenció deia que amb 2,5 milions d'euros anaven a
incrementar el recolzament a les explotacions en comú.
Considerem
absolutament fonamental no sols l'explotació en comú
pel fet de controlar la producció sinó pel fet de
vincular-la, també, a la demanda.

Per tant, efectivament, continuem amb el pla
Millorar, anem a aprofundir amb el pla Millorar i anem a aconseguir que el
pla Millorar, que va a ser fruit del consens i que és el disseny que
tots els llauradors d'esta comunitat vam fer de la seua pròpia
realitat agrària, siga el final l'objectiu general
d'esta conselleria.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies,
senyor consellera.

Senyories, se suspén la sessió fins a
les sis i mitja de la vesprada, que tindrem la compareixença del
conseller d'Immigració i Ciutadania.

(Se suspén la reunió a les 18 hores i 7
minuts)

(Es reprén la reunió a les 18 hores i 21
minuts)

Compareixença del conseller
d'Immigració i Ciutadania, senyor Rafael Blasco Castany, per a
informar sobre el Projecte de llei de pressupostos de La Generalitat per a
l'exercici 2008

El senyor president:

Anem a reprendre la comissió i compten amb la
presència, en este moment, del conseller d'Immigració i
Ciutadania, senyor Blasco, que ja coneix perfectament el que és
comparéixer aquí, en Les Corts, per a presentar pressupostos.

I per tant, li donem la paraula perquè
presente els pressupostos de la seua conselleria.

El senyor conseller d'Immigració i
Ciutadania:

Buenas tardes.

Gracias, señor presidente.

Señorías.

Comparezco ante esta Comisión de
Economía, Presupuestos y Hacienda con la satisfacción y la
responsabilidad, al mismo tiempo, que supone para un miembro del gobierno
valenciano exponer las líneas maestras del primer presupuesto de lo
que es la nueva Conselleria de Inmigración y Ciudadanía.

Antes de entrar en lo que es propiamente esta
comparecencia, sí que me gustaría expresarles desde la
íntima convicción de lo que les voy a decir que los
presupuestos de La Generalitat en su conjunto son unos presupuesto
eminentemente sociales; unos presupuestos cuyos centros de gravedades, en
los últimos años, están centrados fundamentalmente en
el ciudadano; unos presupuestos resolutivos con quienes tienen
dificultades, sensibles en el conjunto de la sociedad y vanguardistas
porque asumen también, asumen nuevos conceptos y nuevos retos
sociales.
De ahí que por primera vez en la historia de esta
comunidad un 83% del presupuesto se dedique a políticas que afectan
directamente a las personas.

Los gobiernos del Partido Popular han hecho bandera
de las políticas sociales, y así se demuestra presupuesto
tras presupuesto.
De cada 100 euros hoy dedicamos 11 más de los que
se dedicaban en el año 1995 a atender las necesidades de los
ciudadanos.

Una vez expuesto este marco económico, de
carácter genérico, les diré que de cada una de las
cifras que voy a detallar, referidas a la Conselleria de Inmigración
y Ciudadanía, hay un triple objetivo de integración,
solidaridad y participación.
Integración, para que cada
persona se sienta ciudadano con independencia de su origen.
Solidaridad,
porque las sociedades actuales se interrelacionan y crecen mutuamente.
Y un
tercer objetivo, el de la participación, porque en la época
en la que nos ha tocado vivir hemos de ser proclives a abrir nuevos canales
democráticos.

Por primera vez en España,
señorías, la Generalitat valenciana dispone de una conselleria que engloba
políticas que están en la base de la convivencia social,
políticas que han venido desarrollándose en los
últimos años, y nuevos conceptos, nuevos criterios, nuevos
retos políticos que se han incorporado a este departamento.

El fuerte impulso del fenómeno migratorio,
unido a los profundos cambios sociales, incluso políticos que nos
acompañan en este principio de siglo, tienen una respuesta clara por
parte del gobierno valenciano con la creación de esta nueva conselleria.
Una conselleria que va a
contar, si así la aprueban las Cortes, esta ley, con un montante de
cerca de 95 millones de euros, exactamente 94.
815.
880 euros, para llevar a
cabo políticas con el triple objetivo que les acabo de plantear.

El crecimiento presupuestario del 11,7% respecto al
ejercicio anterior es una muestra más de la fortaleza con que este
gobierno pretende actuar sobre la nueva realidad.
Un 11,7% que es 4,5
puntos superior al incremento del presupuesto total de La Generalitat.

De este modo cabe entender la creación del
nuevo departamento del gobierno y la fortaleza que este representa en una
sociedad como la valenciana que tiene ya el 16% de sus ciudadanos nacidos
fuera de las fronteras españolas.

Disponemos, por lo tanto, de los instrumentos
necesarios para desarrollar una política de integración
forjada en la adopción de derechos y la exigencia de deberes, una
política igualmente de solidaridad con los más
desfavorecidos, una política que ataje las exclusiones, sean estas
de los que llegan a nuestro territorio, y sean de quienes en algún
momento tuvieron que salir de esta comunidad; y que estos criterios se
hagan realidad desde la asunción de la plena ciudadanía que
reclama el siglo XXI.

Estos presupuestos, los que hoy presentamos en esta
comisión, suponen la consolidación y el impulso de las
políticas dirigidas al desarrollo, al ecodesarrollo, a la
cooperación vinculada al desarrollo y al ecodesarrollo, a la
integración ciudadana y a las políticas de solidaridad.
A
todas ellas se van a dedicar 94.
815.
880 euros, casi 95 millones de euros,
como les acabo de indicar.
Esta cifra, sin precedentes en la historia
presupuestaria de la autonomía valenciana, refleja claramente el
compromiso gubernamental por la integración ciudadana y por la
cooperación al desarrollo, por la cohesión social y por la
solidaridad.
Por tanto, son unos presupuestos que constituyen una apuesta
decidida por el ser humano, en su vertiente social, de solidaridad e
integración ciudadana.

Y en segundo lugar, son unos presupuestos que ponen
el énfasis en un vanguardista concepto de servicio público,
porque debemos de ofrecer servicios públicos a quienes lleguen
aquí, pero sin olvidar igualmente a quienes están lejos de
nuestras tierras, se sienten valencianos y quieren seguir
sintiéndose valencianos más allá de nuestras
fronteras.
Por ello, señorías, son las transferencias
corrientes y las de capital las que más destacan con un incremento
de un 40,3% respecto del año 2007.
Este crecimiento tiene su
razón de ser en el compromiso que adquiero de consolidar esta conselleria como
instrumento al servicio de las personas.

En tercer lugar, son unos presupuestos realistas.
Se
afrontan, con ellos, los más importantes retos actuales y muy
especialmente los referidos a la puesta en marcha de instrumentos de
participación democrática de los ciudadanos, y que
contribuirán a que la Comunidad Valenciana continúe siendo
una referencia de participación solidaria.

Por áreas, señorías, vamos a
dedicar: 4.
041.
460 euros a participación ciudadana y redes sociales,
un 20,1% más que en el ejercicio actual; 16.
321.
570 euros a
políticas directas de integración de la inmigración,
lo que representa un 4,2% más que hasta ahora; y la mayor cantidad,
70.
204.
520 euros, a la cooperación internacional al desarrollo, con
un 7,7% más que en el año 2007.

Además de las cifras directas que aparecen
reflejadas en este presupuesto se van a coordinar desde la Conselleria de
Inmigración y Ciudadanía todas las acciones destinadas a la
integración de los inmigrantes, de manera transversal desde todos
los departamentos de La Generalitat, especialmente los departamentos de
Educación, Sanidad, Justicia, Vivienda y Cultura.

Este presupuesto recoge además el mandato
legal de dedicar el 0,7% a políticas de cooperación, un 0,7
que hoy por hoy sólo lo dedica en España el gobierno de La
Generalitat.

El Programa de participación ciudadana y redes
sociales, que como les acabo de decir está dotado con 4.
041.
460
euros, representa un 20,1% de incremento sobre el ejercicio anterior.
Y en
él se concentra el conjunto de actuaciones que se destinan a las
políticas de integración ciudadana, que es el eje principal
de la política de la Conselleria de Inmigración y
Ciudadanía.
Hemos pasado de tener 9 líneas de ayudas a 21,
con lo cual se amplía el abanico de proyectos que se pueden llevar a
cabo.
Entre sus áreas prioritarias de acción política
destaca la destinada al refuerzo de la imagen de la Comunidad Valenciana en
el exterior, a través de los centros valencianos.

Un área prioritaria, por cuanto supone el
ejercicio de solidaridad con quienes aun manteniendo sus raíces como
valencianos optaron, o se vieron obligados a desarrollar sus vidas lejos de
nosotros.
Así, con el fin de que organicen actividades culturales,
programas formativos y actos de interés institucional entre la
inmigración valenciana, se aporta una consignación de 367.
100
euros.

Otras líneas, siguiendo la misma base de
solidaridad, se destinarán a ayudar y apoyar económicamente
los estudios universitarios de los descendientes de valencianos, con el fin
de mantener estrechamente ligadas las raíces con sus antepasados.
Dos líneas son las que se dedicarán a ello, con un total de
95.
000 euros.

Los centros valencianos en el exterior deben
convertirse en los puntos de encuentro de La Generalitat y de los
ciudadanos allí residentes, para ello se incluyen líneas
concretas para incorporarlos como centros informativos de la Comunidad
Valenciana en el exterior, de acuerdo con la Ley de valencianos en el
exterior actualmente vigente.
En este sentido figura la línea
dirigida a ayudar a los centros valencianos en el exterior, en cuanto a las
inversiones a realizar en sus 42 sedes repartidas por el mundo, tales como
equipamiento, informático, mobiliario, reformas, etcétera,
con una consignación de 300.
000 euros, lo que supone un incremento
del 23,22%.

Entre las prioridades del área de
participación y ciudadanía también destaca la
incorporación de líneas concretas, de ayudas y fomento, del
movimiento asociativo para hacer real la apuesta en marcha de la futura Ley
de participación ciudadana.
Entre ellas cabe destacar, por un lado,
la nueva línea dirigida a formalizar convenios con entidades
ciudadanas, asociaciones de inmigrantes y ayuntamientos que realicen
proyectos en materia de participación ciudadana e
integración, con una consignación de 64.
000 euros; otra, es
la dirigida al fomento del asociacionismo vecinal, con una
consignación de 250.
000 euros; una tercera, dedicada a entidades
ciudadanas con el fin que impulsen la participación de los
colectivos ciudadanos desfavorecidos, está dotada con 100.
000 euros,
lo que supone un incremento del 65,8% en relación al año
presente y, finalmente, una nueva línea destinada al fomento del
asociacionismo del colectivo de inmigrantes, también con una
consignación de 100.
000 euros.
En total, 514.
000 que van a servir
para impulsar el asociacionismo y la profundización de las redes
democráticas en esta comunidad.

También cabe destacar las líneas
dirigidas a conformar convenios con las 5 universidades valencianas para
desarrollar proyectos que de forma cooperativa estamos impulsando con
ellos.

Y también me gustaría señalar,
en este apartado, el que va a tener una especial dedicación por
parte de la conselleria: la difusión de los derechos humanos como una
obligación social de nuestros tiempos.
Y para ello, para colaborar
en esta estrategia de concienciación acerca de los derechos humanos,
vamos a dedicar 100.
000 euros a la Fundación de los Derechos Humanos
para que pueda llevar a cabo esta labor.

Contribuir al crecimiento y el progreso social,
cultural e institucional de los países estructuralmente empobrecidos
es otro de los programas en los que se acentúa el talante solidario
de los presupuestos.

La cooperación descentralizada valenciana de
La Generalitat es un ejemplo a nivel nacional e internacional.

Somos, como les he dicho, la primera comunidad
autónoma española en garantizar por ley el 0,7 de sus
presupuestos, una garantía que tiene su reflejo en este presupuesto
que les estoy presentando.

Ejemplo de ello son nuestras acciones dirigidas a
promover programas integrales de impacto y sostenibles con los agentes de
la cooperación valenciana.
En ellos se dará prioridad a los
proyectos cuyos destinatarios sean los sectores más desfavorecidos,
como la infancia, las personas desplazadas y refugiadas, las comunidades
indígenas y las personas con discapacidad, así como aquellos
que contemplen actuaciones que mejoren la situación de la mujer.
En
este sentido, aumentamos el presupuesto dirigido a planes
estratégicos de intervención, los conocidos PEI, y programas
de cooperación con organismos internacionales en un 48% con respecto
al 2007, y que van a beneficiar de forma directa o indirecta a más
de 1 millón de personas.

Este es el presupuesto anual más elevado de La
Generalitat dedicado a la cooperación al desarrollo internacional
con un importe de más de 70 millones de euros.
Un 95% de estos 70
millones van destinados a ayudas y subvenciones a la cooperación al
desarrollo y al ecodesarrollo.

Pero la participación de la sociedad civil es
incuestionable desde los presupuestos de estas políticas que estamos
impulsando desde la conselleria.
Y, por ello, vamos a continuar trabajando en proyectos con
las universidades de la Comunidad Valenciana, con las organizaciones no
gubernamentales y con distintas organizaciones del tejido social y
económico, porque consideramos que es prioritario para ello el
trabajar con ellas, y de esta forma lograr una plena eficacia en las
acciones que se emprenden.

Prueba de ello es que dedicaremos 34 millones de
euros a las convocatorias públicas de ayudas para los agentes
sociales de la cooperación valenciana, un 84,28% más que en
el 2007.
De este montante, 26 millones de euros, o sea, más de la
tercera parte del presupuesto del Programa de cooperación al
desarrollo, un 37% exactamente, va a ir destinado a la convocatoria de
ayudas a los proyectos de las ONG valencianas.
Y además vamos a
invertir en profesionalizar y especializar el sector de la
cooperación valenciana y en potenciar la investigación y
formación específica, a través de las convocatorias de
ayudas y convenios con las universidades de la Comunidad Valenciana, el
Comité Universitario Valenciano de Relaciones Internacionales y
Cooperación, para lo cual vamos a destinar más de 2,3
millones de euros en el año 2008.

Nuestros ciudadanos recibirán formación
para impulsar la solidaridad, la tolerancia, los derechos humanos o la
integración, especialmente entre los más jóvenes.
Y a
este fin vamos a dedicar más de 4,4 millones de euros a
través de la convocatoria pública de ayuda y las acciones que
están dentro del programa Solidaria, con un incremento superior al
200% en relación al año 2007.

Vamos a poner el acento en el ecodesarrollo, porque
consideramos imprescindible la participación de la población
inmigrante en los proyectos de desarrollo en sus países de origen.
Y
por ello vamos a intensificar nuestras ayudas a los proyectos de las ONG
valencianas, incrementando la dotación de la convocatoria
pública de ecodesarrollo hasta los 2 millones de euros, un 100%
más que en el año 2007, y priorizando la participación
en los proyectos de las asociaciones de inmigrantes.

Y por último, se consolida la apuesta del
Consell de la acción humanitaria.
En este sentido vamos a
incrementar el presupuesto dirigido a la prevención, la ayuda
humanitaria y reconstrucción de las zonas afectadas por desastres y
conflictos humanos en un 185%.

Son igualmente, señorías, estos
presupuestos los presupuestos de la integración de la
inmigración: 16.
321.
570 euros.
La integración de las personas
inmigrantes es el tercer gran capítulo de los presupuestos de la conselleria, en él se
incluye el conjunto de actuaciones que tienen como objetivo facilitar la
convivencia, la integración, la acogida, la incorporación de
las personas que llegan a nuestra comunidad, sea de paso o sea como destino
definitivo.
Y todo ello se va a impulsar en el marco de la Comunidad
Valenciana para la integración ciudadana.
En él se
acometerán la mayoría de las acciones dirigidas a alcanzar
una integración social plena, una integración cuya base sea
la consecución de derechos y la exigencia de deberes.

Vamos a dedicar 1 millón de euros a continuar
implementando la red de AMICS que empieza a ser ya una red distribuida en
el ámbito local de cierta importancia, lo que son las agencias de
mediación para la integración y la convivencia social de los
inmigrantes, mediante la colaboración con las corporaciones locales,
la Federación Valenciana de Municipios y Provincias, y las
diputaciones provinciales.

Siguiendo esta línea de colaboración
voy a anunciarles que la Comunidad Valenciana va a disponer de un centro de
acogida, en la ciudad de Valencia, gracias al esfuerzo de esta conselleria y la
colaboración del Ayuntamiento de Valencia.

También vamos a dedicar 13.
330.
595 euros a
impulsar e incrementar las acciones conjuntas con las distintas
organizaciones y asociaciones de inmigrantes.
La integración de la
población inmigrante es uno de los retos en los que los sindicatos
también deben estar involucrados directamente en tareas de
formación e integración.
Y para ello, se ha previsto una
línea específica de colaboración con estos agentes
sociales.

Igualmente se va a trabajar, con un montante de
3.
300.
000 euros, para impulsar convenios relacionados con la I+D+I y otras
cuestiones relacionadas, con la cooperación con las universidades,
encaminadas fundamentalmente, como les decía antes, a la mayor
profesionalización y especialización de las tareas solidarias
en nuestra comunidad.

De esta manera, vamos a hacer una apuesta decidida
porque los jóvenes recién licenciados o en últimos
años de carrera reciban una formación profesional en los
campos de la inmigración, la cooperación al desarrollo y la
participación ciudadana.
A ello vamos a dedicar 400.
000 euros, con
el objeto de que estos jóvenes se formen junto a nuestros
técnicos.

La Fundación Centro de Estudios para la
Integración Social y Formación de Inmigrantes, el Ceimigra,
va a tener una dotación de 452.
000 euros para poder continuar todos
los cursos de formación dirigidos tanto a inmigrantes como a
profesionales, y también para colaborar en la elaboración de
los cuadernos guía para el inmigrante, con el fin de orientarlos e
informarles.

Voy a ir concluyendo, señorías.
Y les
querría decir en esta fase de conclusión que estos
presupuestos se enmarcan en una política social avanzada,
imaginativa y que sigue esa línea de redistribución de la
riqueza.

Dedicar 94.
815.
880 euros a políticas concretas
de integración, cooperación al desarrollo, codesarrollo,
solidaridad y participación ciudadana no solo es una novedad
presupuestaria, se trata del mayor impulso jamás realizado en esta
comunidad en el campo de la solidaridad y de la integración.
Esta
cifra cumple un compromiso de este gobierno, como es el dedicar el 0,7% a
políticas de cooperación.

También son unos presupuestos que,
además de solidarios, tienen un horizonte concreto, cual es el de
abrir canales que sean precisos para la profundización
democrática.
Y por ello, a través de la participación,
la solidaridad, la cooperación y la integración hemos
incrementado, alrededor de estos conceptos, en un 11,7% lo que es el
término medio porcentual de los presupuestos de la conselleria.
Esto supone una
apuesta clara por parte de este gobierno para impulsar estas
políticas a las que estoy haciendo referencia.

Se trata, por lo tanto, de un ejercicio de rigor
presupuestario donde las necesidades no solo se tienen en cuenta, sino que
se prevén las demandas de futuro.

En resumen, señorías, detrás de
estos presupuestos hay un modo de priorizar la integración
ciudadana, la solidaridad, la cooperación y que se acopla
perfectamente con el sentir de la sociedad valenciana.

Es un modelo que pivota sobre tres ejes: primero,
priorizar las necesidades reales; segundo, primar la prestación
efectiva de servicio frente a la inversión en otros campos y,
tercero, lograr un punto de equilibrio entre la provisión de bienes
públicos y la colaboración y cooperación social.
Alrededor de estos ejes están rediseñadas y diseñadas
todas las consignaciones presupuestarias a las que he hecho referencia.

Este es, por tanto, el modelo valenciano de
solidaridad e integración para el siglo XXI que pretendemos impulsar
en este año desde la Conselleria de Inmigración y
Ciudadanía.

Muchas gracias, presidente.

(Ocupa la presidència el vicepresident, senyor
Jaime Mundo Alberto)

El senyor vicepresident:

Gràcies, senyor conseller.

Bé.
Ara tindran la paraula els diferents grups
parlamentaris, de menor a major.

Té la paraula en este moment, la representant
d'Esquerra Unida-Bloc-Verds-Esquerra Republicana: Compromís,
senyora Marcos.

La senyora Marcos Martí:

Moltes gràcies.

Gràcies, senyor conseller, per la seua
compareixença.

Com vosté podrà comprendre, des del meu
grup parlamentari discrepem d'allò que ha presentat
vosté pel que fa als pressupostos de la Conselleria
d'Immigració i Ciutadania.

Des del nostre punt de vista, precisament aquesta
conselleria és un exemple de com la Generalitat valenciana gestiona
aquelles polítiques destinades als col·lectius més
fràgils, als col·lectius menys afavorits.

Per exemple, ha muntat esta conselleria de la
següent manera: agafen un programa de Benestar Social, el
d'integració a la immigració, i agafen dos programes de
Presidència, s'ajunten i li afegeix vosté, evidentment,
una direcció i serveis generals, i ja té vosté una
conselleria.
Una conselleria que per molt que vosté parle, sols
té previst per a la despesa el 0,6% dels pressupostos totals de La
Generalitat.
És a dir, de cada mil euros que destinarà La
Generalitat a polítiques de despesa per a integració i
d'immigració, ciutadania, cooperació,
codesenvolupament, etcètera, per a tot això, sols el 0,6.
Sis
euros de cada mil.
I pot vosté donar-li les voltes que vullga.

Però és que a més,
l'estructura de la despesa posa de relleu que la despesa corrent,
és a dir, les despeses de funcionament i el capítol I,
suposen, com a mínim, el 10% de les despeses pressupostàries.
En alguns capítols, com és la direcció i serveis
generals, el 82,3%.
Se porta la despesa corrent de tot allò que es
destina a fer política.

Per tant, hi ha una gran diferència, primer,
entre el que es diu i el que es fa, i sobretot l'eficiència
dels diners que es destinen a aquestes polítiques.

Això, sobretot, és més
curiós quan, si vosté es fixa, en una de les línies
d'actuació de la direcció i serveis generals, diu:
«Control i agilització de la gestió
pressupostària per a optimitzar la gestió dels
recursos.
» Curiós, quan en este programa el 82,3% del total es
destina a despesa corrent.

Si atenem el programa «Integració de la
immigració», es tracta, evidentment, d'un programa
idèntic al que ja existia en la Conselleria de Benestar Social.
I
fixe's vosté que estem parlant de coses, des del nostre punt
de vista, molt importants, com és el compliment dels drets humans,
estem parlant d'integració, estem parlant de respecte de la
multiculturalitat, estem parlant d'una sèrie de qüestions
que afecten de manera decidida parts importants de col·lectius
socials amples.

I, per cert, fixe's vosté que els
ciutadans i ciutadanes del País Valencià i de l'estat
espanyol estan en estos moments identificant la immigració com a una
de les qüestions, un dels problemes més greus que tenen a
nivell de l'estat i a nivell del País Valencià.

Doncs bé, el govern valencià destina a
la integració de la immigració el 0,1% de la despesa de La
Generalitat, el 0,1%.
Vosté sap que l'increment de la
xenofòbia i del racisme ha de vore també amb la
situació econòmica.
A hores d'ara, al País
Valencià l'ultima dada de l'atur interanual és
que ha crescut més que la resta de l'estat, i hem tingut un
creixement del 7,9% pel que fa a l'atur.
Això
incrementarà a curt i a mitjà termini també
determinats trets de racisme i de xenofòbia.

Per tant, que el govern valencià destine el
0,1% de la despesa a les qüestions referents a la integració de
la immigració és escàs, perquè, sobretot, les
línies d'actuació, una vegada més, dels
pressupostos no corresponen a la realitat.

Parlem de donar suport a l'educació,
parlava vosté de polítiques transversals.
On i com?
,
perquè això no es percep.
No hi ha cap ajuda
suplementària per a garantir les greus dificultats que suposa
integrar els immigrants de totes les edats en el sistema educatiu.
I
això no està en cap lloc.

També problemes referits a la vivenda.
Jo crec
que, fixe's vosté, fins fa dos dies, crec que va ser el bisbat
d'Alacant, que està criticant que en els centres privats no
s'està fent integració de la immigració, que
sols s'està fent des de la xarxa pública.
I això
sense un suport ni de recursos materials ni de recursos humans per a donar
suport.

Jo crec que vosté, a més, en els
beneficiaris de les línies nominatives, pel que fa a la
integració de la immigració, haurà de donar algunes
explicacions.
A mi m'agradaria saber, per exemple, per què
està Alicante Acoge entre un dels beneficiaris nominals i no mai
Valencia Acoge, quan, per exemple, l'àmbit
d'actuació no sols és similar, sinó més
ample el Valencia Acoge.
I és una de les curiositats que
m'agradaria que en algun moment ens poguera anunciar.

També per què entre les associacions
d'immigrants, que en principi en una de les línies nominatives
van referides a veneçolans, argentins, ara apareix amb força
una nova associació, Avale, que té des de l'inici ja
més de 65.
000 euros per a les seues activitats.

Però en este capítol, a mi una de les
coses que més em preocupa és on estan els dotze centres que
havia pactat el govern valencià amb els sindicats en el Pavace, que
encara que haja finalitzat, els dotze centres ni estan ni se'ls
espera.
I el centre d'acollida dels immigrants de la ciutat de
València.
Això on està, senyor conseller?

Pel que fa al Programa de cooperació
internacional al desenvolupament, parlava vosté del 0,7.
Jo,
segurament, no sé si faré bé els números,
però m'ix el 0,5.
I encara estem a l'inici de la
tramitació pressupostària.
Imagine's vosté el
que serà quan se parle de l'execució
pressupostària de 2008.
Si en el pressupost de 2007 parlaven del
0,7, que al final era el 0,44, i al final amb la deriva de fons de la
cooperació a la Copa de l'America s'ha quedat en el 0,24, què
passarà ara, que partim del 0,5?
Jo segurament no l'he trobat,
però vull que m'explique on estava una línia que
apareixia en els pressupostos de 2007, la T6785000, accions
d'iniciativa social, que tenia 9 milions d'euros destinats a
fundacions i associacions per millorar la qualitat de vida de les
poblacions més desfavorides i orientada a cobrir les necessitats
socials bàsiques.
Jo eixa línia no l'he trobada, no
sé si és que està amagada en algun racó.

El mateix que el codi línia T6786000, accions
de promoció de la defensa dels drets humans, que tenia 10 milions
d'euros.
On està?
Sols li han quedat a vosté els
100.
000 de la Fundació dels Drets Humans.
És que hi havia 10
milions d'euros destinats a promoure la defensa dels drets humans, i
crec que això és una cosa seriosa.

Pel que fa la participació ciutadana i a les
xarxes socials, mire vosté, ací és el 58% de la
partida pressupostària el que s'emporta la despesa corrent.
De
cada 100 euros, 42 se destinen a les polítiques i 58 se destinen a
gestionar les polítiques.
Això, senyor conseller, a
més a més que evidentment ahí en eixa partida
s'oculten actuacions de política partidista.
.
.

En definitiva, senyor conseller, jo crec que aquest
pressupost és insuficient.
Si atenem la racionalitat de la despesa,
incomprensible.
En les línies nominatives es veu una tria que
podríem qualificar de curiosa, si més no.
Però si
mirem realment allò que s'amaga darrere de les
transferències de capital, a més de la despesa corrent, estem
parlant que més del 50% dels diners de la seua conselleria es
destinen o a despeses corrents o a fundacions i associacions.
Solament un
de cada dos euros que es destinen en aquestos programes aplega realment als
col·lectius als quals estan destinats.
La resta és sols
justificar estructures que gestionen els fons.
No sé si això
serà, això que vosté dia, un avantguardista concepte
del servei públic, una manera d'atendre les necessitats del
futur.

Mire, senyor conseller, jo crec que en estos moments
el que vostés volen és utilitzar els fons destinats en
aquesta conselleria, primer, per a dir a alguns col·lectius socials
que estan fent allò que diuen que van a fer, però que
realment sols al final es trasllada que de tots els diners pressupostats,
que en són insuficients, torne a dir, el 0,6% del pressupost de La
Generalitat, la major part d'eixos diners es queden en el
camí, es queden gestionant els fons, en compte d'aplegar als
col·lectius on realment caldria fer eixes polítiques
d'integració respecte a la multiculturalitat,
participació democràtica i, en definitiva,  posar en el
punt de mira del govern valencià tota una sèrie de valors,
que creem que són absolutament necessari en aquestos moments.

Gràcies.

El senyor vicepresident:

Gràcies, senyora Marcos.

Té la paraula a continuació, per part
del Grup Parlamentari Socialista, la senyora Espí.

La senyora Espí de Navas:

Señor conseller, buenas tardes.

Señor presidente.

En primer lugar, decir al conseller que, desde luego, acaba
de hacer un ejercicio de irresponsabilidad de gobierno importante, porque
vender lo que es invendible, se tiene que tener una capacidad que usted ha
manifestado tener.
Es capaz de decir que trae unos presupuestos pioneros,
que somos los primeros en España en destinar el 0,7% con respecto a
los presupuestos, que este presupuesto recoge el 0,7%, que esto no es un
suma y sigue.
.
.
lo dice usted hasta en los carteles publicitarios que
ya está empleando.

Sumamos.
¿Han sumado las distintas partidas?
Eso sí, el incremento que tiene esta conselleria, y usted lo sabe perfectamente, todo es servicios generales
o lo que es la creación propia de la conselleria, pero es que la incrementa en demasía.

Porque, fíjese usted, que estamos hablando
que, en el 2007.
.
.
, para que vea el enorme incremento del que usted habla,
en el año 2007 sus presupuestos tenían destinados a todas
estas acciones casi 85 millones de euros.
¿Vale?
En el año
2008 hemos pasado a 94,815 millones de euros.
Esa diferencia,
quítele los cinco casi que se lleva la conselleria exclusivamente en estructuras.
Realmente, reparte
cinco millones entre las políticas de participación
ciudadana, que yo de verdad esperaba en su discurso, en su
introducción el otro día, que cuando hablaba de
participación ciudadana, no solo sea la promesa de una ley, que
esté en el compromiso de las líneas presupuestarias, y
aquí, y por no reiterar lo que ha dicho la señora Marcos en
esa primera parte de participación ciudadana, aquí no es ni
más ni menos que reproducir y, además, y lo veremos y no me
gustará presentarle una proposición no de ley en el mes de
marzo para que me justifique por qué se ha consumido todo el
presupuesto de asociaciones en el primer trimestre del año.

Porque este presupuesto está hecho
exclusivamente desde ese punto de vista, a excepción de aquello que
es intocable, que son las mayores partidas, que es cooperación y es
inmigración.
E inmigración yo no le quiero recordar el
porqué, porque del incremento que sufrió de un 257% el
año 2006, todos sabemos por qué es: porque hay un convenio
con el ministerio que se renueva cada año y que este año
sigue siendo la partida más elevada de esa dirección general.
Es decir, tiene casi 13 millones y va a tener casi 13 millones en bienestar
social.

Otra cuestión que tampoco entiendo, como
cuando usted empieza planteando la transversalidad.
Porque no tiene otro
remedio, porque, al final, no tiene ningún sentido que quien tiene
que planificar las políticas en materia de integración solo
gestione la parte de servicios sociales de la inmigración.
No estoy
de acuerdo, en absoluto.

Porque, educación, la parte del presupuesto
del convenio con el estado, y usted, la suya: «Vamos a trabajar
coordinadamente las cinco grandes consellerias.
» Sí, si no, ponga los 28 millones.
Ponga los
28 millones del convenio, no pongan solo la parte que corresponda a
bienestar social, que es lo que usted tiene recogido.
La parte de
educación va directamente a líneas presupuestarias de
educación.
Usted lo sabe, porque el propio convenio marca que hay
dos, tiene dos partes, una parte que es acogida e integración,
cuestión que, por cierto, no nombran en ni una línea de los
presupuestos, la acogida a las personas inmigrantes.
Habla de
integración.
Y, además, conceptualmente, mezclando aspectos
que son peligrosos con respecto a la integración, lo que es la
multiculturalidad, lo que es la interculturalidad o, al final, lo que es la
propia participación ciudadana.

Porque incluso el sistema de subvenciones que usted
plantea, ya en inmigración no estamos de acuerdo en el sistema de
reparto de subvenciones.
Le hemos planteado tres años seguidos las
enmiendas y lo volveremos a hacer, que es a colectivos directamente, ya en
FP-7, líneas presupuestarias concedidas, sin ningún
concurso.
.
.
Usted habla, por un lado, y dice públicamente que va a
hacer subvenciones estables plurianuales, para que los colectivos.
.
.
Es que
ya plantea unos presupuestos a convenios anuales a línea cerrada.
Se
contradice usted mismo en ese tema.
Preocupante.

Pero es que, encima, en la parte de dirección,
la parte que tiene usted para jugar desde la conselleria, para dar subvenciones, lo que da es a la
participación a colectivos de inmigrantes a colectivos de
inmigrantes, cuando la participación ciudadana cuando estamos
hablando de complementar políticas, o así deberíamos
hacerlo, deberíamos de ver cómo se trabaja en nuestros
colectivos también para que se produzca una integración y un
trabajo lógico.
Es decir, que participen en nuestras asociaciones de
vecinos, que participen en nuestros colectivos ciudadanos y que se cree la
relación, no solo a las asociaciones de inmigrantes, que eso, para
eso está el apoyo desde la Conselleria de Inmigración, no era
de participación ciudadana.
Eso es un error de concepto importante.

Porque, si no, estamos.
.
.
Yo sé por qué
lo hacen y por qué lo hacen ahora y por qué lo hacen este
año y en este.
.
.
, cómo van a repartir las subvenciones, y van
a intentar traer el anteproyecto de ley de participación ciudadana
en el primer trimestre, que no será aprobado, lógicamente,
porque no hay tiempo.
Y van a repartir las subvenciones a todos los
colectivos y toda la posibilidad que tenga antes de las elecciones
generales, porque de eso se trata, de utilizar esta dirección
general como un elemento también para que tenga su rédito
electoral.
Así lo pienso y así lo manifiesto.

Insisto, suman.
.
.
Es más, ya me alegro, me
alegro.
.
.
Además, lo plantearemos en Televisión Valenciana
también, que van a dedicar por primera vez 100.
000 euros a una
campaña de promoción de la solidaridad.
Está bien.
En
Televisión Valenciana, totalmente de acuerdo.
Me alegraré de
que no sea en el primer trimestre de este año.
Y, es más, me
alegraré mucho también de que la partida más
importante en participación no sea para convencer a la sociedad
valenciana de lo solidaria que es.
.
.

Fíjese en el desarrollo de sus partidas
presupuestarias.
Lo que son subvenciones directas a colectivos, tenemos a
entidades de la comunidad para hacer las propias de concienciación a
nosotros mismos.
Que es verdad que hay que hacerlas, son muy importantes,
pero no son las prioritarias.
Y es donde ustedes le destinan un mayor
presupuesto.
Y eso, la claridad es meridiana.

En cuanto al tema de la participación, yo creo
que lo de la participación, como realmente.
.
.
, y además, no
lo digo yo, la señora Marcos lo ha explicado en el tema
económico, pero lo dice, ustedes lo pueden ver, y lo dice el conseller de
Economía.
Aquí se ve la variación del presupuesto del
año 2007 al 2008.
Esta barra «larga» es la
dirección y los servicios generales.
Esta rayita mínima azul
es lo que ha incrementado cada una de las direcciones generales.

Y del 0,7, nada de nada.
No es que no le salga a la
señora Marcos, es que las calculadoras funcionan y, más o
menos, dan las mismas cifras.
Están en este momento, y está
bien, porque ha subido con respecto al año pasado, a un 0,5.
.
.
Pero,
¡cuidado!
, ¿qué interpretan ustedes (veus) como políticas de
cooperación al desarrollo?
¿Todo el importe global de la
dirección general?
Porque así no lo cuentan las demás
comunidades autónomas.
Lo que va directo y el plan director que
ustedes tienen comprometido a través de una ley es el 0,5% del
presupuesto de la comunidad.
El conjunto del gasto de esa dirección
general, no la cooperación al desarrollo.

Pero eso, cuando tendremos tiempo para discutirlo
enmienda a enmienda, y eso lo sabe usted tan bien como yo.
Y no me sea
recurrente con ese tema.
Yo sé que usted va a seguir diciendo que
aplican el 7%.
Afortunadamente, la gente, igual que yo, tiene calculadora y
lo podrá calcular, porque no es (veus) difícil, pero es el 0,5%, y el Gobierno de
España, y usted lo sabe, y lo que dice el plan de cooperación
y el compromiso, mire, ahora están por debajo de la media del resto
de comunidades, cosa que habían intentado superar, y lo sabe, en
cooperación, cuando ustedes plantearon al gobierno central la
inversión de 81 millones de euros para el año 2007.
Eso fue
el planteamiento que hicieron, escrito, y todas las comunidades,
¡caramba!
, la Comunidad Valenciana, el señor Camps,
días antes de la manifestación contra la pobreza, cuando
Valencia fue sede de la pobreza.
El otro día se lo recordaba a mi
compañera Ana Noguera.

Pues, justo cuando el señor Camps se
compromete, hacen dos modificaciones presupuestarias, que no solo es que
queden.
.
.
, no eran los 81 que dijeron en la comisión estatal, no,
pasan a los 65 que planteaban en los presupuestos y, finalmente, usted sabe
que ha quedado en no más de 33 millones de euros.
Con las dos
modificaciones presupuestarias.
No llega a superar el 0,2% de los
presupuestos de La Generalitat.

El Gobierno de España, y es verdad que estamos
aún trabajando por el 0,7%, habla sobre producto interior bruto.
Usted sabe que si nosotros habláramos sobre producto interior bruto
estaríamos hablando de cantidades sustancialmente distintas, que es
lo que usted tendría que estar trabajando para gestionar en su conselleria a la
cooperación al desarrollo, sobre el producto interior bruto de la
comunidad.
Y nos conformamos con que mantengan la media del esfuerzo que
está haciendo el Gobierno de España, que perfectamente usted
sabe que significaría que hiciéramos una inversión,
solo el 5% sobre nuestro producto interior bruto, sencillamente
tendríamos que hacer una inversión de unos 460 millones de
pesetas en cooperación.

Tiene una conselleria que va a gestionar 95 millones.
Ya está.
.
.
yo
creo que bien de engañar y de no ser realistas.
Nosotros, si
realmente el sentido de su primera parte en el discurso, cuando habla de la
participación como una fenómeno necesario, habla de
participación ciudadana y no hay ni una sola línea en los
presupuestos que haga mención a crear nuevos mecanismos de
participación.
Haremos una ley, pero ni en temas de
participación individual, de reforzar los.
.
.
Aparte, no lo puede
poner, porque si usted se tiene que encargar en profundizar los derechos
democráticos, que es la obligación y es la
participación ciudadana, no es otra cosa, aumentar, hacer sentir a
los ciudadanos la posibilidad de participar en la ampliación de los
derechos civiles, lo sabe tan bien como yo, o que el ciudadano tenga una
mayor participación en la decisiones, acercar el parlamento, es.
.
.

El senyor vicepresident:

Senyora Espí, vaja acabant.

La senyora Espí de Navas:

.
.
.
intención de nuestro Estatuto de
autonomía, y sería su obligación.
Pero si no le dan
presupuesto para hacerlo y nos quedamos con el mismo presupuesto de
participación, le han dado un presupuesto de campaña que,
desde luego, le anunciamos ya que vigilaremos que, desde luego, lo utilice
con la máxima prudencia, porque aquí, en campaña, no
están ustedes solos.

El senyor vicepresident:

Gràcies, senyora Espí.

Té la paraula pel Grup Parlamentari Popular,
la senyora Palomar.

La senyora Palomar Pérez:

Gracias, señor presidente.

Señor conseller, intervengo en nombre del Grupo Parlamentario Popular y
quiero agradecerle la comparecencia en la Comisión de
Economía y la explicación exhaustiva que ha hecho usted sobre
los presupuestos de su área de gestión, la Conselleria de
Inmigración y Ciudadanía.

De sus palabras puede deducirse que son unos
presupuestos de la solidaridad y de la integración ciudadana.
Además, siguen fielmente el compromiso marcado por el presidente
Camps de vocación de servicio a la sociedad, presupuestos
intensamente sociales, cuyo centro de actuación son las personas,
buscando soluciones para quienes tienen dificultades, y también,
como decía usted, vanguardistas, porque asumen nuevos conceptos
sociales.

Esta conselleria, única en España, creada trata de manera
diferenciada aspectos concretos de la sociedad y para coordinar
políticas a través de diversas comisiones
interdepartamentales, es la segunda que más crece, cuatro puntos y
medio por encima del incremento medio del presupuesto de La Generalitat.

Señor conseller, no nos cansaremos de recordar el marcado
carácter social de los presupuestos.
Se destina el 83% a
políticas sociales, lo cual evidencia, una vez más, el
espíritu de redistribución de la riqueza que ha inspirado a
los gobiernos del Partido Popular.
Dedicamos casi 95 millones de euros a
esta materia, política de participación y ciudadanía,
de cooperación y de integración ciudadana, casi 95 millones
de euros que van destinados a mejorar sustancialmente el desarrollo de
nuestra sociedad y a incrementar el bienestar de los ciudadanos que viven
en la Comunidad Valenciana y también van a intensificar los lazos
que nos unen a la valencianas y los valencianos que se encuentran en el
exterior, sin olvidar el esfuerzo en cooperación internacional.

Cabe destacar que dos de las áreas más
importantes de esta conselleria crecen por encima de la media, los dedicados a
participación y ciudadanía y redes sociales, que crece un
20,1%, y cooperación internacional al desarrollo, que crece un 7,7.

En cuanto a las políticas de
inmigración, que reciben un fuerte impulso en las distintas
áreas de La Generalitat, como hemos ido conociendo a través
de las comparecencias de los demás consellers, debemos volver a recordar que no tienen reflejo en los
presupuestos generales del estado, pues siguen sin reconocer el incremento
constante de personas que llegan a nuestra tierra.

Los valencianos somos tierra receptora y, como tal,
prestamos servicios, que no reciben la suficiente financiación por
parte del Gobierno de España.
Actualmente, es el Consell y los
gobiernos locales quienes financian estos gastos, no existiendo la adecuada
ayuda económica compensatoria por parte del gobierno central.

Señor conseller, le animamos desde el Grupo Popular a seguir reforzando las
políticas del Consell en materia de integración de la
inmigración en los distintos ámbitos utilizando como
instrumento el plan valenciano de integración; continuar
implementando la red de agencias de mediación para la
integración y convivencia social de los inmigrantes (AMICS),
así como seguir incrementando las acciones conjuntas con las
distintas organizaciones y asociaciones de inmigrantes, (remors) pues todo ello
favorecerá una mayor y mejor integración de las personas
inmigrantes en nuestra sociedad y en el conocimiento de nuestra lengua,
cultura y tradiciones.

Estamos satisfechos de las medidas que se
están llevando a cabo para lograr un espacio social común en
el que caben tanto las personas naturales de esta tierra como las que no lo
son, pero residen en ella, consiguiendo que prime el respeto a la
pluralidad y tendiendo a la adaptación de nuestras costumbres y
valores democráticos.

Tampoco quiero olvidar el esfuerzo realizado para
ayudar y apoyar económicamente la acción política
destinada al refuerzo de la imagen de la Comunidad Valenciana en el
exterior a través de los centros valencianos.
Destacar las ayudas
destinadas a las actividades en estos centros y, sobre todo, las destinadas
a los estudios universitarios de los descendientes de valencianos.
En esta
área también, resaltar la prioridad para hacer real la puesta
en marcha de la futura ley de participación ciudadana, con la
incorporación de líneas concretas de ayudas y fomento del
movimiento asociativo.

Y quería dejar para el final de mi
intervención la cooperación al desarrollo.
Nuestra comunidad
es la única en España que destina el 0,7, cumpliendo con el
compromiso de la Ley de cooperación valenciana y el adquirido por el
propio presidente Camps.

Se reconoce en los presupuestos de 2008 el compromiso
solidario del pueblo valenciano con los sectores sociales más
desfavorecidos de los países y pueblos estructuralmente
empobrecidos.
Es una apuesta política, como decía, del
presidente Camps.
Los demás grupos políticos, como siempre,
si no llegábamos, porque no llegábamos y si llegamos porque
no puede ser verdad.
Pero las cifras están ahí y no tenemos
ninguna duda.
Lo crean o no, se cumple con el objetivo.

Y quiero terminar, señor conseller, como empecé,
dándole el respaldo del Grupo Parlamentario Popular a las
políticas desarrolladas por su conselleria, ofreciéndole nuestro apoyo para ejecutarlas y
transmitiéndole nuestra convicción de que conseguirán
los objetivos tras conocer las líneas presupuestarias de su conselleria para este
año.

Nada más y muchas gracias.

El senyor vicepresident:

Gràcies, senyora
Palomar.

Per a contestar a les intervencions dels senyors
diputats dels diferents grups, té la paraula el senyor conseller.

El senyor conseller d'Immigració i
Ciutadania:

Moltes gràcies,
senyor president.

Voldria donar les gràcies als tres grups
parlamentaris per les seues respectives intervencions.
Com és
lògic, a la del Partit Popular agrair-li el seu recolzament a les
postures manifestades ací en nom del govern valencià i,
sobretot, perquè hi ha una plena coincidència en les
qüestions que vosté ha plantejat.
I jo les valore, no solament
com un recolzament al govern sinó també perquè hi ha
una plena coincidència en moltíssimes de les aspiracions que
la societat valenciana té al voltant d'esta
problemàtica que ací hui ens reunix i que conforma els
pressupostos d'esta conselleria.

I als dos grups que han intervingut de
l'oposició, agrair-los el fons d'algunes de les
qüestions que han plantejat des de la discrepància amb moltes
formalitzacions que vostés han fet a l'hora
d'expressar-les.
Perquè la modesta experiència a
l'haver estat treballant en polítiques socials, i que jo crec
que vostés també compartixen en una part important, ens porta
a no voler moltes vegades, en qüestions de polítiques socials,
pensar que està tot aconseguit, a saber que és un
horitzó que mai s'acaba de complir en totes les seues
dimensions.
I, per tant, jo crec que fins eixa qüestió es pot
compartir en grups que hi hagen amb els quals es té una
discrepància profunda respecte de la forma d'enfocar els
temes, però que crec que podem compartir una sensibilitat per saber
que hem d'esforçar-nos perquè estes qüestions
vagen formant part cada vegada més de les iniciatives del govern,
cada vegada més introduint una cultura que faça possible que
les administracions i la societat en el seu conjunt vaja a poder
avançar al voltant d'estos reptes que plantegen hui en dia les
polítiques socials.

Però, clar, darrere d'estes
formulacions, senyora diputada Nuria Espí i senyora diputada
Glòria Marcos, darrere d'estes formulacions jo crec que no es
poden ocultar el que són dades objectives.
Està bé que
puguem discrepar respecte que vostés pensen que s'hauria de
fer més o anar més de pressa.
Però jo crec que hi ha
qüestions que no s'han ignorar.

No pot ocultar ningú que mitjanament, des
d'una postura mitjanament seriosa vulga estudiar estos pressupostos,
primera, que estem davant d'uns pressupostos que es corresponen amb
un departament de nova creació en la Generalitat valenciana
després de tants anys d'història de l'autonomia
valenciana.
En segon lloc, que mai en la història de
l'autonomia valenciana s'han destinat al voltant de 95 milions
a polítiques solidàries de cooperació al
desenrotllament, al codesenrotllament i a les qüestions relacionades
amb la participació ciutadana, en el que són els reptes de la
nova ciutadania del segle XXI, mai en la història d'esta
comunitat autònoma.
Que si el percentatge mitjà de creixement
dels pressupostos de La Generalitat estan en un 4% i esta conselleria
augmenta en un 11,3%, allò és una dada objectiva.
Que els
prop de 95.
000 milions que es destinen a estes qüestions representen
el 0,7% dels pressupostos de la Generalitat valenciana, això
és senzillament fer un simple càlcul i, sense necessitat
d'utilitzar ninguna maquineta, un poc deduir clarament que és
així.

Però, a més, jo els animaria que estes
coses no les vegen com una cosa que els deuria de preocupar en
excés, si estem parlant d'unes dècimes amunt o
d'unes dècimes avall.
Han vostés de saber que des de
l'any 1995, per donar-los una data, este govern de La Generalitat en
l'any 1995, jo crec que és una data que és
simbòlica perquè representa el canvi de signe polític
en esta comunitat, en l'any 1995 es destinaven a polítiques
socials al voltant de 3.
700 milions d'euros i en estos moments es
dediquen més de 8.
000 milions d'euros a estes
polítiques.
Que en l'any 1995 un tema que a vostés els
preocupa tant, com és la cooperació al desenrotllament, es
dedicava 1 milió d'euros en el seu conjunt i en estos moments
dedica esta conselleria, va a dedicar en este pressupost, 70 milions
d'euros.

És a dir, negar-se a l'evidència
que s'està progressant en inversions destinades fonamentalment
a estes polítiques de sensibilització social, encaminades
fonamentalment a millorar les condicions de vida de les persones més
desafavorides, jo crec que és quedar-se en un clixé que, a
més d'estar superat, jo crec que no ens ajuda que puguem
avançar almenys en algunes coses de forma conjunta i que sobretot
els col·loca a vostés, els grups de l'oposició,
al marge completament del que representen les aspiracions, les inquietuds,
la sensibilitat que hui té la majoria de la societat valenciana.

Jo ho lamente.
Perquè així com en
altres qüestions les discrepàncies de caràcter
ideològic o de caràcter partidari poden tindre la seua
justificació, en qüestions que afecten el voluntariat, la
solidaritat, la cooperació al desenrotllament, afavorir a aquells
pobles que tenen més necessitats, buscar una plena integració
dels immigrants, buscar que eixa participació ciutadana siga una
participació de plena integració en els conceptes de la
ciutadania que han de tindre, són valors que deurien de compartir
des de l'esquerra i des de la dreta, encara que tinguem models
completament diferents.

I, després, si a més no tenen ningun
exemple en què es puguen basar algunes de les afirmacions que
vostés han fet en cap part del món, ni tan sols
d'ací d'Espanya, jo crec que eixes postures encara
queden d'una forma, jo crec, més exageradament
dogmàtiques o més exageradament jo crec que poc realistes.

Jo els diria: els pressupostos que s'han
treballat són, com tot, millorables.
Les polítiques socials
requerixen d'un esforç en què sempre podem anar
més lluny del que inicialment partim.
Però ningú pot
negar que l'esforç del govern actual de la Generalitat
valenciana ha situat les polítiques socials, els percentatges que
dediquem a les polítiques socials ciutadanes i de
participació i d'integració molt més per damunt
del que ningú podria haver pensat, perquè quan han tingut
eixes oportunitats ni tan sols han sigut capaços
d'avançar en eixa mateixa línia.

Després, crec que també es pot rebre
alguna de les aportacions que vostés han fet en la línia
d'intentar, a la millor, per la via d'esmena, millorar algunes
de les propostes que nosaltres els hem plantejat.
Bé, esta
conselleria, i estic convençut que el Grup Parlamentari Popular
estarà perfectament obert a vore si es pot, encara, algunes
deficiències que pot tindre este pressupost o algunes de les
observacions que vostés han fet, les podem fins i tot millorar en el
tràmit parlamentari, però sense ocultar, el que jo crec que
és un fet evident i és una realitat que crec sincerament que
no és gens positiu, el que es puga això d'alguna manera
plantejar.

Dir-li, senyora Glòria Marcos, que jo
compartisc amb vosté, i espere que no siga l'última
oportunitat, el criteri que vosté compartix també amb
l'arquebisbat d'Alacant.
Però a vore si podem compartir
alguna vegada amb algun arquebisbat algunes altres coses que no siguen
exclusivament eixa.
Jo crec que vosté amb això formula una
proposta que jo la compartisc.
Crec sincerament que eixe nivell
d'integració ha de donar-se amb major mesura en el que
és la iniciativa educativa privada del que s'està
donant en estos moments.
Però, bé, anem a vore si som
capaços de generar les condicions perquè això es puga
donar.

Dir que, a part del que és el pressupost
exclusivament d'esta conselleria, no s'està fent res
d'una forma transversal en altres àmbits com l'educatiu
o com és el de servicis socials o com és el de la sanitat.
La
veritat és que això no sé si en esta comunitat, dels
prop de 5 milions de persones que hi ha en esta comunitat, algú ja
es creu això.
No s'ho pot creure absolutament ningú,
perquè, afortunadament, encara que vosté diu que el tema de
la immigració figura com una de les preocupacions fonamentals, cosa
que és certa, que a més diu que és una
qüestió que afecta moltíssima gent, afecta el 16% ni
més ni menys de la població valenciana.
Bé, jo crec
que això expressa que un percentatge tan alt està demostrant
el nivell d'integració d'estes persones, el nivell de
convivència social que estem fomentant des de molts àmbits no
solament des de l'àmbit de la Generalitat valenciana
sinó des d'institucions locals i des d'organitzacions
polítiques i socials està fent possible que en un percentatge
tan alt no tinguem problemes com els que estan tenint en altres
països.

Hui, Espanya és el país
multiètnic més important del món, després
d'Estats Units.
E els últims huit anys tenim el percentatge
del flux migratori més important del món, després
d'Estats Units.
Tenim un percentatge en els últims anys
superior a països com Alemanya, com França o com el Regne Unit,
per ficar alguns exemples.
I està fent-se, afortunadament, una
integració, almenys en societats com la nostra, que són
societats d'acollida que tenen uns criteris ja molts avalats,
tradicionalment i històricament, està fent-se en un context
suficientment raonable com perquè no obriguem cap tipus de sospita
respecte de les conclusions del final d'este mateix procés.

Clar que hi ha alguns indicis de xenofòbia o
de racisme o d'altres, però és absolutament minoritari
que no s'han de portar o elevar a la categoria general, perquè
no és eixa la circumstància.
Afortunadament, ho torne a dir,
no per l'esforç exclusivament del govern de La Generalitat
sinó perquè som una societat molt solidària, molt
integradora, molt convivencial, amb tradicions molt fortes, el que hem de
procurar és que eixos problemes que poden derivar, com han derivat
en altres societats, a ser conflictes socials, ací no arriben a
tindre precisament eixa trajectòria.

I estos pressupostos, jo els puc assegurar a
vostés que estan fets des d'un impuls nou que el govern de La
Generalitat ha volgut donar-los a unes polítiques convivencials fins
ara no tractades d'una forma unitària o coherent o coordinada
en un sol departament.
No existix ningun precedent a Espanya d'estes
característiques.
I, tanmateix, amb una dotació
pressupostària, torne a dir, de prop de 95 milions d'euros,
que no té tampoc ningun precedent, ni en la història
d'esta autonomia ni percentualment en la història de ningun
altre cas.

Senyora Núria Espí, hi ha una cosa que
m'agradaria que si vosté pot m'ho aclarisca,
perquè no l'he entés bé quan parlava del tema de
l'associacionisme vinculat als moviments de la immigració i
perquè a la millor ahí no estem fent una política
adequada o estem.
.
.
No l'he entés molt bé.
Però ara si vosté pot m'ho aclarix, perquè tinc
interés no solament en escoltar-ho sinó veure si de les seues
intervencions se pot deduir alguna rectificació en el que estic jo
plantejant ací.

Però, per descomptat, senyora Núria
Espí, el que no podem és criticar açò i ficar
com a model els criteris que està establint el Govern
d'Espanya.
Vosté no va a parlar-nos que estem utilitzant estos
pressupostos, que encara no els hem aprovat, com un instrument de
propaganda de la campanya electoral, quan ací el senyor Caldera tots
els dies ens està prometent, quan no pisos gratis en no sé
quin lloc, subvencions a no sé què i no sé quants.
Em
pareix que cal tindre un poquet de pudor personal a l'hora de parlar
d'este tipus de coses.

Jo els dic una cosa.
Jo estos pressupostos vull
executar-los en el termini més breu possible.
I vull que els
aspectes positius que té este pressupost amb les seues dotacions
pressupostàries, si per mi fóra, ho faré no abans del
primer diumenge del mes de març que són les eleccions
sinó que si poguera fer-ho entre gener i febrer ho faria.
Perquè crec que estem solucionant problemes socials, estem
solucionant i ajudant a solucionar problemes de convivència, estem
propiciant una integració social d'un fenomen, com el de la
immigració, que és el fenomen demogràfic i social
més important del segle que (inintel·ligible) .
.
.
I crec que estes dotacions pressupostàries,
encara que a alguns els puguen paréixer poques, estan plenament
justificades per a contribuir en una cosa que ens va a beneficiar a tots:
la convivència ciutadana, la participació ciutadana, la plena
integració.
És una cosa que està per damunt dels
signes polítics o dels criteris partidaris d'uns o
d'altres.
Si encertem tots en eixa línia viurem en una
comunitat, en una societat que farà inclús que algunes de les
discrepàncies passen a un segon terme i puguen propiciar el que tots
volem.

Per tant, i concloc, han de saber que algunes de les
indicacions, algunes de les dos xifres que vosté ha plantejat de les
dos línies pressupostàries, sincerament, senyora
glòria Marcos, no ho sé.
Vaig a vore el que passa amb
això i si puc li ho diré en la primera oportunitat que tinga.
Però crec que no és just que vostés vulguen
qüestionar, per una qüestió de forma, perquè crec
que en el fons jo crec que vostés estan en una aposta compromesa,
igualment, pels temes de la solidaritat, del voluntariat, de la plena
integració, de la participació ciutadana, d'entendre
criteris i fenòmens que són nous en este segle que estem, que
necessitem d'aportacions de tot el món, perquè
ningú pot hui presentar exemples que siguen inqüestionables en
cap part del món.
Però crec que és injust que
vostés desqualifiquen uns pressupostos, que són els
pressupostos més potents en polítiques solidàries i
d'integració ciutadana que mai en la història de la
Comunitat Valenciana s'han donat.
I que, a més, per a fortuna
de vostés i de nosaltres, tenen un creixement superior a la mitjana
dels pressupostos generals de la Generalitat valenciana, pressupostos, com
s'ha dit reiteradament, que representen, ni més ni menys, el
83% a polítiques socials, xifra històrica que tampoc
s'ha donat ací mai en cap moment de la nostra
trajectòria política en esta comunitat.

Gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor conseller.

I ara, per a rèplica, per espai de cinc
minuts, en primer lloc té la paraula la representant
d'Esquerra Unida-Bloc-Verds-Izquierda Republicana: Compromís,
la senyora Marcos.

La senyora Marcos Martí:

Moltes gràcies.

Senyor conseller, jo no sé si tenim o no
credibilitat, però és evident que en els pressupostos de 2007
no estava el 0,7%; era el 0,44% i això ho diuen totes les
organitzacions de solidaritat i, a la fi, amb el desviament pressupostari
per a la Copa de l'America, es quedà en el 0,22%.

Jo, l'única cosa que dic és que
per a aquestes polítiques, per a enguany tenen el 0,5%, no el 0,7%.
I ja vorem, perquè estem en l'inici del tràmit
pressupostari.
I això, jo no he d'enganyar ningú.
Les
calculadores, no sé si a algú li falla; a mi no me falla,
però està clar que qui finalment fa esta avaluació
són les organitzacions d'ajuda al desenvolupament i al
codesenvolupament.
Eixes són les que finalment avaluen les
quantitats.

I el que jo li he dit i mantinc és que no
és eficiència pressupostària que vosté destine,
a més a més, el 50% a generar estructures de fundacions,
conselleria, etcètera, que s'engolixen la meitat del
pressupost que a la fi no va a les polítiques que hauria
d'anar.

I mire, senyor conseller, vosté diu: «el
que diu no és creïble.
.
.
».
Mire, jo li vaig a posar un
exemple.
Vosté, sap què passa amb els xiquets immigrants que
vénen, al voltant de 16 anys, al sistema escolar valencià?
Hi
ha una ordre de la inspecció que diu que vagen als centres EPA a
estar escolaritzats, amb els malalts mentals i amb expresos.
Això
és aixina.
Li agradarà o no, però és literal;
això que li dic jo és literal.
Perquè, clar, a eixos
immigrants (inintel·ligible) .
.
.
Això és literal.
Val, senyor
conseller?
Per tant, menys parlar de coses i més fer
política.
Això els ho explicarà vosté a la gent
que done eixes classes i a la gent que està en eixes escoles i a la
gent dels instituts, que quan apleguen els immigrants diuen: «No,
ací està l'ordre de la inspecció.
»

Per tant, bajanades, poques.
Jo, normalment, no parle
a fum de palles i quan estic dient que una cosa són les paraules i
altra les realitats, se pot fiar vosté perquè això
és aixina i quan vullga jo li ho puc demostrar.

Per tant, siguem seriosos.
Les línies
d'actuació i les paraules són una cosa i les actuacions
en política unes altres.
I, a més a més que és
insuficient la quantitat que es destina, en les línies
d'actuació se parla de coses que després no tenen un
suport real des del punt de vista del suport material, personal,
etcètera, per a desenvolupar aquestes qüestions.

Jo, el que crec és que vostés han de
parlar des de la modèstia, és a dir, de cada mil euros, sis
els dediquem a integració, a tots estos valors tan importants.
.
.
i
punt.
Però si a més se poden posar vostés.
.
.
volen
vostés posar-se l'estreleta que estan fent les
polítiques socials de la millor manera, efectivament, així no
anirem enlloc.
Estarem d'acord si realment els diners destinats a qui
pertoca i als col·lectius socials més fràgils, i als
col·lectius socials que cal integrar, i a posar damunt de les
polítiques valors tan importants com la participació, la
solidaritat, els drets democràtics, etcètera, això,
evidentment, ho podem.
.
.
podem coincidir.
Però si, després,
quan mirem en els pressupostos ens adonem que el 50% està destinat a
fundacions que després utilitzen per a no sé què,
trages a mesura per a no sé quines associacions, en compte de
convocatòries genèriques.
.
.
doncs, segurament ahí, en
allò que és la lletra xicoteta del desenvolupament en les
seues polítiques, podem no coincidir.
I no coincidim, no des de la
presumpció, sinó des de l'estudi de la lletra xicoteta.

I jo vull saber -per això li ho
deia-, i ho agrairé, si eixos 10 milions d'euros que
estaven destinats a donar suport al desenvolupament dels drets humans han
desaparegut o no, perquè m'interessa molt i supose que a totes
les organitzacions que estan a favor del desenvolupament i de la
potenciació del compliment dels drets humans també els
importarà.

Per tant, jo crec, senyor conseller, que no
m'ha contestat sobre els centres Pavace, amb 12 centres que hi havia
d'acollida als immigrants.
Això, on estan?
S'aprovaren,
però no s'han complit cap dels 12.
Per tant, una cosa
són les paraules i altres les realitats i les realitats
pressupostàries és del que jo volia parlar amb vosté
en este compareixença, que és per a parlar de pressupostos.
De grans paraules?
Quan vullga, però moltes vegades jo tinc la
sensació que estan utilitzant les grans paraules i els conceptes en
què tothom que vol major solidaritat en la vida i en les societats i
major compliment dels drets civils i dels drets humans, podria estar
d'acord.
Però després estan utilitzant eixes coses per
a fer polítiques totalment diferents, sols en funció de
criteris partidaris i sols en funció de generar estructures que
beneficien partidàriament a qui està en el govern.
I
això, des del nostre punt de vista, no és ni model, ni
acceptable, ni té futur a curt ni a mitjà termini.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora Marcos.

Té la paraula la representant del Grup
Parlamentari Socialista, senyora Espí.

La senyora Espí de Navas:

Bueno, en síntesis, reiterar que se nos
plantea un presupuesto insuficiente para el conjunto de las
políticas que aborda esta conselleria que, esta conselleria, bienvenida sea como conselleria si realmente fuera a jugar el papel que
correspondería, por lo menos, en cuanto a su definición.
Y yo
sé que va a ser complicado por parte del conseller seguir manteniendo lo que es
inmantenible, es
decir, defender cifras que no son.
Pero bueno, siga haciendo eso; la gente
no va a tener mayor problema.

Mire usted, sí crece.
Claro que crece.
¿Sabe dónde crece?
En la dirección y servicios
generales, que ha subido -insisto en la cifra que dice la Conselleria
de Economía para que no sean las mías, por si acaso ellos no
se equivocan- un 75,80% con respecto a antes; antes,
lógicamente, no había, pero el porcentaje del presupuesto
-Conselleria de Economía, no Nuria Espí- sobre el
total del presupuesto de la Comunidad Valenciana, por ejemplo, en
cooperación al desarrollo, el año pasado era de un 76,8% con
respecto a todo lo que se destina a estas políticas y este
año es de un 74%; menos de lo que destinábamos el año
pasado.
No hay que hacer la comparación -usted lo sabe tan
bien como yo- en cuanto al total final.
En fin, aquí lo
tienen.

En participación ciudadana, tres
décimas.
Es decir, se sube un 20%.
Pues claro, depende sobre
qué volumen global se invertía el año pasado en el
conjunto de los presupuestos.
Yo me creo las cifras de la Conselleria de
Economía.
No he sacado los cálculos.
Me los voy a creer y,
realmente, el incremento es profundamente insuficiente para la
dimensión que usted le da, que es de fantástico.
Yo lo
entiendo y entiendo que, como político, a usted le digan que tiene
que hacer esto: venir aquí y decir que tiene unos presupuestos
estupendos; que somos pioneros -le encanta decirlo-.
¿Cómo no íbamos a ser pioneros en esto cuando todas
las comunidades de este país, si no lo tienen en torno a una conselleria, todos tienen
áreas especiales de trabajo en participación, en
cooperación, entre otras razones, porque estamos mandatados por
normas -desde la Constitución a normas generales- que
nos obligan a todos?

Y luego, a los acuerdos estatutarios de todas las
comunidades autónomas y nuestros compromisos internacionales.
.
.
Por cierto, algunos de ellos, avanzados y firmados por el propio gobierno
del Partido Popular y.
.
.
Yo no me voy a remitir al año 1995, que
acabábamos prácticamente de estrenar las competencias en
materia de.
.
.
-como usted, señor conseller, lo sabe-.
¿Por
qué voy a discutir con usted que teníamos las competencias
hace cuatro días y que no podíamos gestionar lo mismo en
bienestar social?
Faltaría más que no hubiéramos
crecido en los últimos años.

Pero mire, da igual.
¿Vale?
No lo voy a
discutir.
Que conste, porque es verdad, pero no lo voy a discutir.
Lo que
sí es discutible es este proceso -yo no sé si
será una campaña o no-, pero yo, cifras reales avaladas
por los presupuestos generales del estado o por los de esta comunidad,
cuando el Partido Popular abandonó el gobierno o perdió las
elecciones políticas en el año 2003, se estaban destinando
1.
985 millones de euros en cooperación internacional, es decir, un
0,2% del PIB de este país.

En el año 2007, se han destinado 5.
500
millones, el 0,5% del producto interior bruto de este país y
además, con el consenso y la aportación, no sólo de
los colectivos sociales, también de las comunidades autónomas
donde, además, está la nuestra.
Luego ya se pone en clave de
campaña, pero cuando llegan.
.
.
No sólo eso, sino que se
comprometió a aportar mucho más de lo que aportó.
Porque de esos 81 millones, que eso es indiscutible, se pasó a 65 y
de los 65, ha quedado en 33.
El 0,22% se ha destinado a cooperación
al desarrollo y eso es indiscutible, porque las modificaciones
presupuestarias son perfectamente contrastables.

En políticas de inmigración, lo que hay
que abrir es un serio debate.
Y le llegará una propuesta nuestra que
vamos a plantear una comisión no legislativa para, de verdad.
.
.
Vamos a ponernos de acuerdo y a no confundir conceptos.
La
cooperación al desarrollo no es lo mismo que el codesarrollo y eso
lo sabemos, pero luego en la plasmación de políticas no se
ve.

Hablar de paz y de luchar contra la pobreza no es
hablar que eso es parte de las políticas de cooperación al
desarrollo.
Tenemos países prioritarios, discurso de la paz y
discurso de las libertades, que son temas que van terriblemente vinculados
a la cooperación y usted lo sabe tan bien como yo.

Y el codesarrollo es otra cosa.
Y el derivar la
política de inmigración y financiar las políticas de
codesarrollo con los países de origen como políticas de
cooperación cuando es codesarrollo, no es lo mismo.
Eso hay que
hacerlo bien y eso hay que vigilarlo para que lo hagamos en condiciones.
No
tengo ninguna duda de que es su voluntad, pero, de momento, no se vislumbra
en el presupuesto.

Y la confusión: la única partida que
hay para colectivos en participación es para entidades y colectivos
de inmigrantes para su propia organización.
Eso me parece muy en la
Dirección General de Inmigración.
No comparto como criterio
-y le diré la línea presupuestaria que es porque va a
venir vía enmienda- que esto vaya como colectivo, o sea, como
subvención a los colectivos de inmigrantes en participación,
porque lo que hemos de hacer es complementar ambas políticas la
participación para que exista entre los ciudadanos españoles
y los inmigrantes.
Es decir, no sólo vamos a estar financiando
-desde mi punto de vista- trofeos deportivos en el río
de colectivos determinados de personas inmigrantes.
Habrá que
hacerlo para apoyarlos, para que sigan manteniendo sus costumbres, pero hay
hacer que, en los institutos, los niños inmigrantes jueguen en los
equipos normalizados en todos los barrios.
Eso es trabajar por la
integración.
Cuando hablamos de eso, que hay que reforzar en
cooperación.
.
.

El senyor vicepresident:

Senyora Espí, vaja acabant.

La senyora Espí de Navas:

.
.
.
no meta usted en participación
subvenciones a colectivos de inmigrantes, porque es un error conceptual
serio para lo que usted mismo plantea en la propia introducción.

El senyor vicepresident:

Gràcies, senyora Espí.

I per cinc minuts, té la paraula el senyor
conseller per a concloure.

El senyor conseller d'Immigració i
Ciutadania:

Sí.
Les xifres són les xifres i no
és qüestió de calculadora.
És a dir, no és
qüestió de calculadora.

Anem a vore, ¿hi ha cap precedent que esta
comunitat haja destinat mai 95 milions d'euros a polítiques
solidaries, a polítiques d'integració dels immigrants o
a polítiques de cooperació al desenrotllament?
Mai; mai en la
història de cap govern en esta comunitat.

¿Hi ha cap precedent que este pressupost,
sumant partides que hi havia disperses en altre tipus de departaments de La
Generalitat més altres noves que s'han afegit, haja augmentat
percentualment un 11,3% en els pressupostos generals de La Generalitat, que
ja per si mateixa destinen el 83% a polítiques socials?
Mai, mai.
Aleshores, bé, no sé de què podem estar discutint.

Que això pot resultar insuficient en algunes
partides?
Estic completament d'acord.
Diga'm un sol pressupost,
de cap govern del món que diga que té les consignacions
suficients per a atendre les polítiques socials.
D'un sol lloc
del món; cap, cap.
Això, tant de bo poguérem dir
això d'algun país.
Aniríem a copiar-los de
seguida el model, però ni vostés ni nosaltres podem presentar
això en cap part del món.

Per tant, el que hem de fer és
reconéixer l'esforç que està fent este govern
per a destinar este tipus de polítiques, senyora Gloria Marcos, que
no podem derivar a categoria general.
Jo sé que se poden
instrumentalitzar este tipus de coses.
Si vosté, la
integració dels xiquets immigrants, en allò que és el
sistema d'ensenyament que hi ha a la Comunitat Valenciana, on estos
moments ja l'11% dels que s'han incorporat són
immigrants, vosté dóna eixa imatge de casos concrets
-que estic segur que si vosté els diu serà
perquè serà aixina- està vosté
generalitzant una circumstància que no se pot generalitzar,
perquè el que expressa hui el model d'ensenyament que tenim en
esta comunitat és que un 11% de xiquets que s'escolaritzen que
són immigrants, en la seua majoria, estan tenint un nivell
d'integració prou acceptable.

I clar, a vore qui pot controlar un flux del 16% de
la població sense que tinga també alguns problemes o que
plantege algunes deficiències.
Això és absolutament
impossible, impossible.

És molt important, senyora Espí,
-i jo espere que això poguérem, a la millor, traure-ho,
a vegades de les conjuntures polítiques, com se diu ara- obrir
un debat adequat sobre estes qüestions.
Perquè, efectivament,
no és igual desarrollo o desenrotllament que codesarrollo, ni que immigració, que integració, que, com
deia la senyora Marcos, el multiculturalisme o l'interculturalisme,
etcètera, etcètera.

Jo crec que hem d'obrir un debat sobre eixe
particular.
Jo, eixe debat, crec que el deuríem de propiciar i crec
que, inclús, en Les Corts és un bon moment.
I jo els invite a
vore si podem aproximar-mos a obrir un debat que, a més, arribe a
algun tipus de conclusions en què en allò fonamental podem
posar-nos d'acord.
Per exemple, seria estupend que al llarg
d'este legislatura, en este Corts, poguérem obrir un debat,
una reflexió on inclús poguérem consensuar
línies mestres sobre política de integració de la
immigració, perquè crec que podem fer un esforç des de
la sensibilitat de cada grup per anar acostant-mos a un plantejament
general, que després podem trencar o discutir sobre altre tipus de
coses, però és molt necessari, perquè eixa
qüestió l'hem de traure del que és la
confrontació del dia a dia.

Clar, vostés me diuen això i jo els he
de dir a vostés.
.
.
(Veus) Clar vosté diu: «la plena
integració».
Estem reclamant-li al govern socialista de Madrid
que entenem que en algunes competències, que en algunes.
.
.
Senyora
Nuria, no s'acalore en el tema eixe, li ho dic, (remors) li he dit això.
Estic
reclamant-li.
.
.
(Remors) No, però com vostés parlen a vegades
d'este tipus de coses, que sàpien que mosatros estem
també oberts a eixe tipus de coses.

Jo, la primera cosa que vaig fer quan vaig entrar en
la conselleria és enviar-li un escrit al ministre corresponent del
govern socialista dient-li que volia reunir-me amb ell per abordar, sense
ningun tipus de condició prèvia, algunes d'estes
qüestions.
I entre elles li dia: mire vosté, ací estem
preocupats perquè, bé, som quasi 8 milions de persones,
però tenim 727.
000 immigrants censats, el 16% de la població,
i voldríem, inclús, les persones que ací tenint
responsabilitats laborals sense tindre regularitzada la seua
situació, sense tindre-la ordenada des del punt de vista legal,
m'agradaria que a la millor mosatros poguérem exercir algunes
competències, com és la contractació en origen o com
és algun altre tipus de coses, que crec que des de les institucions
municipals o des d'ací poguérem portar per la
proximitat, inclús alliberar el Govern d'Espanya
d'algunes coses que a la millor a vegades li tirem la culpa i
perquè estan desbordats.
.
.
, perquè és un fenomen que
és difícil de poder-lo controlar, ací i en qualsevol
part del món.
Bé, no hem tingut cap contestació.

Fa dos setmanes, quan arribaren algunes d'estes
persones desgraciades que arriben ací, amb cayucos, al sud de la província
d'Alacant, va haver membres del govern que van dir que això
era una anècdota.
Bé, hui n'hem hagut
d'arreplegar ací tres més, més de 30 persones
que viuen en estes condicions.

Per tant, això no pot ser un element
exclusivament de confrontació, però sí que hem de
buscar que les responsabilitats que s'hagen de compartir busquen
també criteris que més o menys podem tindre en una
discussió i arribar a algun acord.

Jo els invite, i a més m'oferisc,
perquè crec que estes coses les podem dur a terme en un nivell de
coincidència que pot ser bo, no per al partit que les vullga
protagonitzar o per al grup que les vullga protagonitzar, sinó
perquè assentem, inclús perquè exercim una certa
pedagogia des dels grups polítics, i la ciutadania en general vaja
veient que som capaços d'arribar almenys a uns acords de
mínims que eviten una confrontació que l'única
cosa que fa és generar certa confusió.

I crec sincerament, crec sincerament que els
conceptes, els criteris podem plantejar-los, podem discutir-los.
I crec
igualment, sincerament, que els pressupostos que esta conselleria ha posat
en marxa va a ser un instrument òptim per a poder coincidir en este
tipus de polítiques.

Clar que pugen les dotacions dels servicis generals.
Vostés és que encara no s'ho volen creure!
O siga, no
existia esta conselleria!
Les anteriors competències que se feien
disperses no tenien servicis generals.
Esta conselleria encara no tenim ni
tant sols creats els servicis generals, que és el que dóna
l'eix pel qual pot funcionar una conselleria; ni gabinets
tècnics, ni servicis generals, ni servicis territorials,
etcètera, etcètera.
Clar que hem hagut de dotar-ho,
perquè precisament el que volem és que les polítiques
d'immigració, d'integració ciutadana, de
cooperació, puguen, puguen fer-se d'una forma descentralitzada
i tindre la mínima estructura administrativa per a poder atendre
eixe tipus de coses.
Per això puja això.
Però
això havia de ser un motiu d'alegria, de dir, o siga, per
primera vegada en Espanya el que hui està dispers per ahí se
concentra i anem a poder tindre l'oportunitat de poder desenrotllar
eixes competències millor.

No es preocupen vostés que en els diners que
tenim farem meravelles, ja ho voran.
(remors)

El senyor vicepresident:

Gràcies, senyor
conseller.

Suspenem avui la sessió.
Es reprendrà
demà a les deu del matí amb la compareixença del
conseller de Justícia i Administracions Públiques.

Bona nit.

(Se suspén la reunió a les 19 hores i 40
minuts)