Afers%20Europeus%2020201210HTML.html





Comissió d'Afers Europeus realitzada el dia 10 de desembre de2020.
Comença la reunió a les 10 hores i 50 minuts.
Presideix del diputat senyor Felipe Javier Carrasco Torres.
Reunió número 6.

El senyor president:

Bon dia a totes i totes i benvinguts a la Comissió d'Afers Europeus.

Bon dia, conseller.
Moltes gràcies per assistir a la comissió.

El primer punt de l'ordre del dia és l'aprovació o modificació de l'acta de l'anterior comissió, d'octubre, que ja teniu vosaltres.
Si hi ha alguna.
.
.
?
(Veus) Perdó, perdó, perdó.
Secretari, disculpa.
Anava jo directe al primer punt.

El senyor secretari:

Bon dia.

(El secretari passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Bé, hi ha quòrum, senyor president, podem començar la comissió.

El senyor president:

Gràcies, secretari.

Bé, com dia abans, passem, si voleu, al primer punt de l'ordre del dia, que és l'aprovació o no de l'acta de l'anterior reunió, celebrada el mes d'octubre.
Si hi ha alguna matisació o aportació o està per aprovar.
Molt bé, s'aprova l'acta.
 (Veus)

Vosté té la possibilitat ara de suggerir.
.
.
De totes formes, ha tingut temps vosté, com sap, de.
.
.
Ens esperem, ens esperem, esperarem, esperarem que vostè la llisca, esperarem que vostè la llista, però només recordar-li que vostè ha tingut temps de vore-la abans d'arribar a la comissió simplement, eixa matisació, (veus) simplement.
(Pausa)

Molt bé.
Pues ens queda constància ací, en esta sessió, del que vosté ha aportat.
I passem, si voleu, al següent punt de l'ordre del dia.
Gràcies, diputada.

El segon punt de l'ordre del dia és la compareixença del conseller d'Hisenda, senyor Vicent Soler, a petició del Grup Popular.
Quan vostè vullga, conseller.

Jo baixaré de la taula per a intervindre i, per acord de taula.
.
.
(Veus) Com?
(Veus) Per acord de taula.
Disculpe un moment.
Per acord de taula pujarà a presidir el diputat Juan Carlos Caballero.
(Veus.
Pausa)

No, no, perdone, un segon.
(Veus) Perdone un segon, diputada, perdone un segon.
Perdone que li diga.

La senyora Besalduch Besalduch:

Per una qüestió d'ordre, demane la paraula.

El senyor president:

Senyora diputada, el diputat que està presidint esta taula pot baixar de la taula i fer la seua intervenció, si hi ha un acord de taula previ, que és el que ha sigut, un acord de taula previ, pel qual un diputat del mateix grup puja a presidir la taula de la comissió, i ja està.
És l'acord.

La senyora Besalduch Besalduch:

Amb tots els respectes, senyor president, si me dóna vosté la paraula.

Vull dir, això evidentment el president s'hauria de substituir per la vicepresidenta de la taula i perquè no pot presidir durant el punt en què va a intervindre des de l'inici fins al final, des de l'inici fins el final.
Ja és una irregularitat o una il·legalitat que puge algun company a substituir, que jo, com a portaveu del meu grup avui, no vaig a ficar problemes si a partir d'avui estes coses se solucionen.
Però la persona que ha d'intervindre no pot estar en una part del punt presidint i en una altra part del mateix punt intervenint.
Si s'ha de fer algun canvi jo crec que, segons el Reglament, s'ha de fer des del començament.
Sinó li feu la consulta a la senyora lletrada i mirem si estem equivocats o no estem equivocats.

El senyor president:

Senyora Besalduch, li informe de nou.
S'ha consultat al lletrat major per part de la lletrada.
(Veu de la lletrada) -perdone un segon, perdone un segon-.
Entonces, la situació actual és que, efectivament, el president pot ser substituït per la vicepresidenta.
En cas de no estar la vicepresidenta, estatutàriament no arreplega eixa situació, efectivament.
El que mosatros hem consultat al lletrat major, per part del nostre vicepresident del grup, és el fet que, com ha passat en altres comissions, quan ocórrega eixa situació generada per un grup minoritari puga substituir-se, per acord de la mesa prèviament, per acord de la mesa prèviament, puga substituir el president actual un membre del seu grup parlamentari.
Eixe és l'acord que s'ha pres abans de començar la comissió en el secretari de la mesa.

La senyora Besalduch Besalduch:

Ja li he dit que no vaig a ficar problemes que els substituïsca ningú.
.
.

El senyor president:

Vale.
Vale, vale, vale.

La senyora Besalduch Besalduch:

.
.
.
en esta comissió d'avui, i menys tenint ací a l'honorable conseller d'Hisenda que ja té prou feina en tots els pressupostos, com perquè el fem perdre més el temps.
No li vaig a ficar problemes, però la persona que ha d'intervindre no pot presidir la meitat del punt i en l'altra meitat del punt intervindre.
Al president se li ha de substituir des del començament.
I això és l'únic que he dit.

El senyor president:

No, un segon.
Si mira l'article, si mira l'article que fa menció a eixa situació, el president pot deixar la mesa per a intervindre abans de començar el debat.
.
.

La senyora Besalduch Besalduch:

El punt, el punt.

El senyor president:

El debat, el debat.
.
.

La senyora Besalduch Besalduch:

El punt, el punt.
.
.

El senyor president:

El debat, el debat.
.
.

La senyora Besalduch:

El punt del debat.

El senyor president:

Bé, el debat no ha començat encara.
Jo estic anunciant que deixaré la mesa abans de començar el debat.

La senyora Besalduch Besalduch:

¡Qué fuerte!

El senyor president:

Però bueno.
.
.
(Veus)

Si no hi ha ninguna altra intervenció, passarem a substituir el diputat.
¿José?

El senyor secretari:

Anem a vore, jo entenc ara el que està dient la portaveu del grup Socialista, en el sentit que s'haguera hagut de fer el canvi del president des de l'inici de la convocatòria.
Per tant, simplement això.
Però trobe que hui el més important és que el conseller comparega i ja per a properes sessions.
.
.

El senyor president:

Ho farem diferent.

El senyor secretari:

Efectivament.

El senyor president:

Senyor conseller, disculpe, disculpe la discussió prèvia.
Pot ocupar.
.
.
(Veus)

(Ocupa la presidència el diputat senyor Juan Carlos Caballero Montañés)

Compareixença del conseller d'Hisenda i Model Econòmic per a retre compte de l'oficina Nova Generació de la Unió Europea, anunciada pel president Puig, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular (RE número 22.
076, amb correcció d'errades RE número 22.
670)

El senyor president eventual:

Bueno, buenas tardes a todos.

Vamos a continuar con la sesión, con el siguiente punto del orden del día, que es el punto número 2: la compareixença del conseller d'Hisenda i Model Econòmic per a retre compte sobre l'oficina de la Nova Generació de la Unió Europea anunciada pel president Puig, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular.

Entonces demanem la presència ací de l'honorable conseller d'Hisenda.
I començarem el punt.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

Senyor president.

Senyories.

Comparesc davant d'esta Comissió d'Afers Europeus de les Corts per a exposar un projecte que s'ha posat en marxa per este govern i que resulta essencial per la recuperació econòmica i social de la Comunitat Valenciana, com és l'oficina Nova Generació de la Unió Europea.
Un projecte que ja és una realitat i que està cridat a convertir-se en una eina fonamental per a canalitzar el fons que Europa està posant a l'abast de totes les regions per a fer front als efectes econòmics sanitaris i socials que està produint està pandèmia.
Un projecte la importància del qual a ben segur les seues senyories sabran reconèixer a mesura que vaja desenvolupant la tasca que ja està duent a terme.

Com tots vostés saben, la crisi sanitària i econòmica provocada per la pandèmia derivada de la COVID-19 ha marcat inevitablement una situació i un context excepcional, on la resposta de la Unió Europea ha sigut fonamental, fonamental per a poder afrontar amb garanties la recuperació econòmica i social.

El Consell d'Europa, reunit a Brussel·les entre el 17 i el 21 de juliol, va adoptar un acord qualificat d'encertadament històric, que està a l'altura de l'enorme magnitud de la crisi econòmica i social causada a Europa i a tot el mon per la pandèmia global de la crisi de la COVID-19.

L'objectiu d'este acord és impulsar la inversió pública i privada en l'àmbit europeu i ajudar els estats membres a superar la crisi mitjançant l'adopció d'un pla de xoc absolutament excepcional, denominat Next Generation EU, al qual acompanyarà als programes d'inversió i d'estímul, corresponents al marc financer plurianual 2021-2027, amb uns imports superiors a un bilió d'euros, bilió europeu, no bilió anglosaxó.

L'objectiu d'este pla Next Generation EU és injectar de manera urgent en l'economia europea fins a 750.
000 milions d'euros que la Unió obtindrà en els mercats de capital per a impulsar amb rapidesa la recuperació i la resiliència de les economies nacionals.
Però perquè eixa inversió produïsca l'objectiu desitjat és fonamental que el gruix de les actuacions i de la despesa efectiva es concentre en els pròxims anys, entre l'any vint-i-u i l'any vint-i-tres.
Este instrument europeu de recuperació, Next Generation EU, s'estructura en una sèrie de programes, el principal és el denominat «mecanisme de recuperació i de resiliència», que compta amb 672.
500 milions d'euros entre subvencions, 312.
500 milions, i préstecs, 360.
000 milions.
Però també trobem un altre al seu costat, el React-EU, que tindrà una dotació de 47.
500 milions; i altres, com Horizon Europe, InvestEU, desenvolupament rural, etcètera, així fins arribar al total, com he dit, de 750.
000 milions.

Segons els termes de l'acord, cada estat membre ha d'elaborar un pla nacional de recuperació i resiliència en el qual es definisquen les inversions i reformes a desenvolupar en eixos tres anys, entre el 2021 i el 2023.

El 70 % de les inversions del mecanisme de recuperació i resiliència hauran d'estar compromeses entre el 2021 i el 2022; i el 30 % restant en el 2023.

Com a fruit de la negociació duta a terme pel Govern d'Espanya serà el segon país receptor per volum de recursos, només superat per Itàlia.
D'esta manera l'instrument europeu de recuperació permetrà a Espanya rebre 140.
000 milions, al voltant de la meitat, mitjançant ajudes a fons perdut, i l'altra meitat, la resta, en préstecs.

Es tracta, per tant, d'una oportunitat extraordinària, extraordinària, no sols per a impulsar la recuperació de l'economia i de l'ocupació destruïda per la pandèmia, sinó també per continuar el treball encetat per este Consell, amb el pla d'acció per a la transformació del model econòmic cap a un model productiu, orientat a una economia més competitiva, més verda, més digital, més inclusiva.
És una oportunitat.
La crisi porta a una oportunitat.

Davant d'esta oportunitat, el Consell ha estat treballant des del primer moment per a aconseguir que la Comunitat Valenciana es beneficie, en la major mesura possible, d'eixos recursos.
I, per a això, els sectors productius valencians han d'estar en condicions de planificar i dur a terme el major nombre de projectes i d'inversions que estiguen a línia amb eixos objectius.

Però, en estos moments, encara hi ha moltes dificultats.
Tot i superar el veto per part de dos estats membres -que espere que avui se solucione, perquè justament avui era en el lloc per a parlar del tema, això d'Hongria i Polònia-, els detalls de l'instrument de recuperació dels mecanismes operatius concrets requeriran l'elaboració de plans nacionals de recuperació i la definició en els reglaments europeus.
Davant d'este escenari, el paper del Consell és estar preparar, punt; estar preparat.

Per això, és necessari prendre la davantera i començar a liderar l'acció des del primer minut i parlar amb tots els sectors implicats, a vore quines possibilitats i quines demandes tenen les nostres empreses, analitzar el nostre punt de partida, dialogar amb l'administració de l'estat i transmetre les necessitats i les propostes de la Comunitat Valenciana i identificar les àrees d'oportunitat i els projectes estratègics.
I això és el que estem fent des del primer moment, com ja va dir el president en la seua compareixença davant el Ple de les Corts, el passat 6 d'agost.

Per altra banda, una qüestió decisiva per a afrontar amb èxit este desafiament serà la col·laboració publicoprivada, perquè treballar colze a colze amb el nostre empresariat i amb les nostres empreses ens farà molt més forts i ens ajudarà a eixir abans d'esta crisi.
Es tracta d'una perspectiva essencial per a la Comissió Europea i és un requisit imprescindible perquè la Comunitat Valenciana siga capaç de desenvolupar l'enorme esforç inversor que se'ns exigirà en els pròxims tres anys.
Això requerix capacitat per a articular iniciatives i per a identificar i dissenyar i presentar projectes i actuacions que reunisquen tots els requisits per a resultar elegibles i rebre, de manera prioritària, els fons que Europa posa a la nostra disposició.
I aquesta tasca, esta és una tasca que ha de ser liderada al territori valencià, al nostre país, des de la Generalitat.

Per això, el president va anunciar la posada en marxa d'una oficina que coordine i faça convergir les iniciatives i les propostes que informe i assessore i que contribuïsca a preparar les propostes i els projectes en condicions adequades per a captar les ajudes.

La posada en marxa d'esta oficina és part del gran esforç que realitza el govern de la Generalitat des del primer moment, per a pal·liar les gravíssimes conseqüències de la COVID-19, tant des del punt de vista sanitari com des del punt de vista socioeconòmic.

Així, el 27 de març, als pocs dies de declarar-se l'estat d'alarma, el Consell va aprovar el Decret llei 1/2020, de mesures urgents, de suport econòmic i financer a les persones treballadores autònomes, de caràcter tributari i de simplificació administrativa, per a fer front a l'impacte causat per la COVID-19.

A eixe decret el van seguir disposicions normatives en l'àmbit de l'educació, la cultura i l'esport, ajudes econòmiques a treballadors afectats per ERTO o amb reducció de jornada laboral per a atendre la conciliació familiar, mesures extraordinàries de secció econòmica i financera, mesures en l'àmbit del servei social i de suport al tercer sector d'acció social, així com, entre altres, actuacions específicament dirigides a un sector especialment castigat per la pandèmia i que és molt important en la nostra comunitat: el sector turístic, com són les que s'arrepleguen al Decret 48/2020, d'ajudes a persones treballadores en règim d'autònoms i pimes del sector turístic afectades per la crisis de la COVID, el Decret 156/2020, pel qual es regulen les ajudes del programa bono «Viatgem Comunitat Valenciana», per a incentivar la demanda dels serveis turístics.

Eixa oficina de què parlem s'ha posat ja en marxa, a través de la Direcció General de Coordinació de l'Acció del Govern, dins de l'estructura administrativa de la Presidència de la Generalitat, perquè el paper de la presidència és fonamental.
Unes funcions com aquestes han de ser liderades al màxim nivell institucional, mantenint les competències i el paper de cada departament del Consell, òbviament, respecte de la gestió i l'execució de les actuacions que s'incloguen en el programa.

Es tracta, per tant, d'una oficina per a coordinar esforços i canalitzar iniciatives, per a dialogar amb tots els agents implicats, per a assessorar empreses i administracions, per a dinamitzar els projectes estratègics i efectuar el seu seguiment i per a identificar possibles problemes de gestió i proposar mesures de millora.
Però en cap cas es tracta de crear una macroestructura que centralitze la gestió.

Com deia, el compromís d'este Consell en el suport als valencians i les valencianes en els moments més durs de la pandèmia ha estat ferm des del primer moment.
Així, des del Consell, considerem que és imprescindible cercar la cooperació i l'acord de tots els actors socials, institucionals, polítics i de la ciutadania.
En eixe sentit, l'acord Alcem-nos, consensuat i signat este mateix estiu amb els representants empresarials i sindicals, així com amb les diputacions provincials, la Federació Valenciana de Municipis i Províncies i els ajuntaments de València, Castelló i Alacant, o el dictamen aprovat el 6 d'agost per la Comissió especial d'estudi per a la reconstrucció social, econòmica i sanitària d'estes Corts, que han sigut tots ells, tots tres acords, fites decisives en este procés i ens han proporcionat una base de consens molt ampli per a dissenyar les estratègies de recuperació.

Sobre esta base, des de la direcció general responsable de l'oficina de recuperació, s'està fent un important treball de mobilització i d'intercanvi de punts de vista amb els agents econòmics.
Per exemple, al mes de novembre s'han celebrar vint reunions amb els departaments del Consell més directament implicats, especialment, com poden vostés imaginar, les conselleries d'economia sostenible, d'Hisenda i Model Econòmic, d'agricultura i transició ecològica, de política del territori, innovació, l'Ivace, l'IVF, etcètera, etcètera.

S'han celebrat nou reunions amb representants d'empreses capdavanteres de sectors com l'energia, l'aigua, les telecomunicacions, el transport o la consultoria.
S'han celebrat també diverses reunions amb entitats com l'Associació Valenciana d'Empresaris, AVE, i la Confederació Empresarial Valenciana, CEV, la universitat politècnica, l'Institut d'Estudis Econòmics, la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
.
.
S'han celebrat reunions de treball amb representants de la Comissió Europea i de la Direcció General de Fons Europeus del Ministeri d'Hisenda, etcètera, etcètera.

Una part particularment important en esta labor de coordinació i consulta és la formació de tallers o grups de treball estructurats al voltant d'eixos temàtics vinculats, directament, amb els eixos estratègics de l'Estratègia Valenciana per a la Recuperació, a la qual de seguida em referiré.
En estos tallers participen, juntament amb els departaments del Consell afectats en cada cas, persones representatives de diversos sectors econòmics, dels diferents sectors econòmics i institucionals, com associacions empresarials, sindicats, cambres de comerç, instituts tecnològics, universitats, empreses capdavanteres, entitats locals, etcètera.

I un altre aspecte important, en el qual hem avançat, ha sigut en l'elaboració de l'Estratègia Valenciana per a la Recuperació.
El passat 24 de novembre es va presentar la proposta de l'estratègia, un document de treball obert, al qual se podran anar incorporant noves propostes.

Com a punt de partida, tenim el pla de recuperació, transformació i resiliència, el pla España Puede, presentat pel Govern d'Espanya a primers d'octubre.
I este pla s'estructura en torn de quatre grans eixos transversals, alineats amb l'enfocament europeu de recuperació: l'Espanya verda, posant la transició ecològica com a clau de la reconstrucció; l'Espanya digital, accelerant el procés de digitalització que s'ha vist fortament estimulat per la pandèmia i corregint les febleses observades, heretades; l'Espanya sense bretxes de gènere, per a combatre l'impacte negatiu de la crisi sobre dones i joves; i l'Espanya cohesiona i inclusiva, combatent les desigualtats socials i territorials, com a gestos al creixement sostenible.

A partir d'estes línies directrius, el pla de recuperació, transició i resiliència s'estructura en deu polítiques palanca i trenta projectes o línies d'actuació que arreplegaran els projectes tractors concrets, a través dels quals es canalitzaran els fons europeus dins d'Espanya.

Entre eixos plans, es troben línies d'actuació d'enorme interés per a la Comunitat Valenciana en àrees com, per exemple, la mobilitat sostenible, la rehabilitació d'habitatge i regeneració urbana, la preservació de l'espai litoral i els recursos hídrics, el desplegament massiu del parc de generació d'energies renovables, la digitalització i modernització de les administracions públiques, la digitalització i suport a la internacionalització de les pimes, modernització i competitivitat del sector turístic, reforç de les polítiques d'igualtat i d'inclusió.

Sobre eixes bases s'ha anat elaborant la proposta d'Estratègia valenciana per a la recuperació, amb una orientació bàsica.
No es tracta només d'impulsar una ràpida recuperació de l'activitat econòmica per a tornar als nivells del 2019, sinó que, a més d'això, es tracta, com he dit adés, d'aprofitar l'oportunitat per a impulsar canvis estructurals per a modernitzar el teixit productiu, com el sector públic, i convergir en prosperitat i serveis amb Europa i amb les regions espanyoles més dinàmiques.

Per això, pel que acabe de dir, en l'Estratègia valenciana per a la recuperació s'assenyalen cinc grans eixos estratègics: ocupació, coneixement, investigació; resiliència econòmica i transformació digital; transició ecològica i cohesió territorial; cura de les persones i inclusió social; governança regional i administració eficient.
Cinc grans eixos estratègics.
Eixos cinc eixos es despleguen a través nombroses línies d'actuació, que han de concretar mitjançant iniciatives públiques i privades i la col·laboració entre ambdues.

A la Generalitat li correspon la responsabilitat de desplegar l'estratègia per a les iniciatives que s'han de nodrir de les aportacions de les administracions públiques i, sobretot, del sector privat.

L'estratègia proposa una primera selecció de catorze projectes tractors que comportaran unes inversions entorn de dotze mil milions, amb un alt potencial per a captar fons i per a generar un impacte molt important sobre l'economia i l'ocupació a curt i mitjà termini.
Estos catorze projectes tractors, vinculats tant als eixos de la mateixa estratègia valenciana com a les polítiques palanca del pla de recuperació d'Espanya, són els següents:

Digitalització dels serveis públics valencians, amb una inversió de més de mil nou-cents milions en actuacions d'educació digital, govern intel·ligent, justícia moderna i sanitat digital.

Digitalització del teixit productiu, amb una inversió de 376 milions en tecnologies habilitadores per a la indústria i serveis; digitalització del sector agrari i transformació digital del teixit productiu valencià en general.

El tercer, reforç de la resiliència del teixit productiu valencià, amb una inversió de 420 milions en instruments financers per a la competitivitat empresarial i l'ocupació, instrument financer per a la solvència d'empreses viables, instrument financer per a impulsar l'ecosistema emprenedor i classe industrial per a la salut i qualitat de vida i també per a impulsar activitats empresarials geoestratègiques en determinades zones, per exemple en zones de l'interior de la Comunitat Valenciana.

Pla Recuperatur Comunitat Valenciana, per al reforç de la digitalització, sostenibilitat i resiliència de la cadena de valor turística, amb 200 milions en accions com digitalització, innovació, intel·ligència turística.
Cluster de empreses turístiques innovadores, tecnològiques i sostenibles.
Formació i innovació d'agents de turisme.
Pla estratègic de turisme accessible de la Comunitat Valenciana 2021-2025.
Etcètera.

El cinqué aposta per les cadenes de valor dels sectors claus, amb una previsió d'inversió de quasi set-cents milions en accions del desenvolupament urbanístic de l'àrea logística Parc Sagunt II.
Pol econòmic de l'aeroport de Castelló.
Reforç de la cadena de valor d'automoció.
Reforç de la cadena de valor agroalimentari i de la competitivitat del sector.
Pla estratègic de desenvolupament de l'aqüicultura.

Sisé, gestió eficient dels recursos hídrics i protecció, enfront de les avingudes.
1.
886 milions d'inversió destinats a l'estratègia valenciana de regadius, la intervenció integral en la gestió d'aigües residuals i el pla Vega Renhace, destinat a protegir la Vega Baja, enfront de catàstrofes naturals com la causada per la DANA del 2019.

Seté, despoblament i preservació de la biodiversitat, amb més de cinc-cents milions d'inversió en accions relacionades amb la infància i l'adolescència activa en el medi rural, el pacte pels boscos i l'actuació integral de l'Albufera.

Huité, energia sostenible.
1.
000 milions d'inversió en les actuacions Valencia Battery Alliance, hidrogen verd en grans infraestructures i energies renovables innovadores per a la transició justa.

Nové, arquitectura bioclimàtica i sostenibilitat energètica, amb una inversió de 130 milions en actuacions com un pla per a la rehabilitació residencial pública i privada, un pla d'acció d'energies renovables en edificis no residencials i la renovació bioclimàtica de l'arquitectura.

Desé, infraestructures per la competitivitat i la transició ecològica.
Amb més de 1.
300 milions d'inversió en el corredor mediterrani i infraestructures ferroviàries i estratègiques, pla de millora del transport públic per ferrocarril i interurbà per carretera, pla de protecció i desenvolupament d'una xarxa d'infraestructures ciclopeatonals i electrogasolineres per a la mobilitat sostenible.

Onzé, l'educació i oportunitats per a joves, pla Ariadna.
Que comportarà una inversió pròxima als 1.
300 milions en una aposta per la Formació Professional, un pla de reforç dels centres educatius en entorns socioeconòmics desfavorables, un pla d'ocupació jove de Labora, el reciclatge formatiu de joves, el suport a la carrera professional de joves persones investigadores i el parc públic d'habitatge per la transició ecològica i la innovació social.

Dotzé, cura de persones.
Amb una previsió de més de 1.
200 milions destinats al pla d'ampliació i reforma dels centres hospitalaris; pla de construcció, ampliació i reforma dels centres d'atenció primària; pla d'infraestructures de serveis socials 2020-2024 i centre internacional d'envelliment.

Tretzé, competències transformadores per a la igualtat de gènere en la societat i economia digital.
Amb unes inversions en torn dels set-cents milions: Competències transformadores digitals per a la igualtat de gènere, un pla de comunicació d'una societat igualitària i tecnològica, impuls de la dona en l'entorn científic tecnològic, perspectiva de gènere en entorns laborals i empresarials, habilitats digitals bàsiques per a col·lectius en risc d'exclusió.

Catorzé, avanç del coneixement.
Amb prop de nou-cents cinquanta milions d'inversió en accions destinades a incorporar i retenir personal investigador d'excel·lència a universitats i centres d'investigació valencians, transferència de resultats de la investigació a les empreses, programes de suport a grups d'investigació, suport i infraestructures i equipaments per a l'I+D+I d'excel·lència, centre d'alta tecnologia sanitària, estratègia valenciana d'intel·ligència artificial, centre europeu de gestió i anàlisi de dades.

Estos són els projectes tractors que tenim ja identificats i valorats en este moment i que estan en condicions de poder incorporar-se d'immediat al pla nacional de recuperació.

Però, això no significa que es tracte d'una llista tancada, en absolut, continuem treballant per a posar en marxa altres actuacions que es poden anar definint quan es coneguen els detalls de les normes europees que regulen els fons Next Generation EU i de les convocatòries que canalitzen la distribució dels fons, que supose que a principis d'any coneixerem.

Aconseguir la mobilització de tots eixos recursos i fer possible la seua execució en un termini extraordinàriament breu, de tot just tres anys, tres anys; tres anys d'una pressió enorme d'execució de tot això requereix comptar amb una estructura tècnica i de seguiment i participació adequades.
En eixe sentit, l'Oficina Valenciana de Recuperació complirà un paper decisiu per a coordinar, canalitzar propostes i valorar la seua adequació a l'estratègia.

Com abans assenyalava, l'oficina ja està en funcionament i en estos mesos ha exercit un paper essencial per al disseny de l'estratègia i la concreció dels projectes tractors.
I continua treballant, especialment, amb l'impuls de tallers de treball que, com he dit adés, estan facilitant la identificació de possibles nous projectes tractors i els seus components concrets de desenvolupament.

Però, de cara al futur immediat, l'oficina col·laborarà amb la Direcció General de Fons Europeus en la gestió d'estratègia.
De quina estratègia?
De donar suport i col·laboració a diferents departaments i unitats de l'administració autonòmica; fent costat a les grans i xicotetes empreses valencianes, als ajuntaments i a les universitats, centres d'investigació i instituts tecnològics, perquè participen en les convocatòries d'ajudes amb càrrec als fons europeus; i gestionant la participació valenciana en consorcis amb altres regions europees.

Per això, la Direcció General de Coordinació de l'Acció del Govern treballa en la formació d'un equip especialitzat amb nivell adequat per poder exercir de la millor manera possible el compromís que el president va assumir davant d'esta cambra només aprovar-se la posada en marxa de l'instrument europeu de recuperació Next Generatión EU i conèixer la gran oportunitat que això suposa per a la recuperació i la modernització de l'economia valenciana.

Moltes gràcies.

El senyor president eventual:

Muchísimas gracias, señor conseller.

Puede, si quiere, sentarse aquí en la mesa para ver a los grupos parlamentarios que intervengan, si así lo desea.
Normalmente, en las comparecencias, cuando viene alguno a comparecer, siempre se sienta aquí en la presidencia y así puede ver y escuchar perfectamente a los diputados que le van a formular sus preguntas, sus inquietudes o las cuestiones que tengan que plantearle.

El siguiente trámite será la intervención del grupo parlamentario solicitante de esta comparecencia, el señor Felipe Carrasco, que tendrá un tiempo de 6 minutos para poder formular sus preguntas al conseller.

El senyor Carrasco Torres:

Gracias, señor presidente.

¿No sé si puede, desde el escaño, intervenir sin mascarilla o no, señora letrada?

El senyor president eventual:

Normalmente esto lo decide la Mesa.
La recomendación es que si está…, (veus) es que no se la quite, ¿no?

La senyora lletrada:

Y conocen las normas, como los demás.

El senyor president eventual:

Si queréis, pues, podemos tomar todos un acuerdo.
Si a todos les parece bien que no nos quitemos la mascarilla en la intervención en los escaños y si estiman lo contrario, pues, lo decidimos.
Si os parece bien, ¿no nos quitamos la mascarilla?
(Veus) Pues… (Veus) No, que no nos quitamos.

El senyor Carrasco Torres:

¡Ah!
, no nos quitamos.
¿Sí nos quitamos o no nos quitamos?
(Veus) ¿Nos la quitamos?
Me da igual.
¡Ah!
, ¿no nos la quitamos?
Vale, vale, vale, vale.
(Veus)

El senyor president eventual:

Que no nos la quitamos.

El senyor Carrasco Torres:

Vale, vale.
(Veus)

El senyor García Gomis:

Señor presidente, si no nos quitamos la mascarilla, nos gustaría hacer las intervenciones desde la tribuna, como es lo que ha hecho el consejero, para que se nos pueda entender y no se nos diga que no se nos entiende por llevar la mascarilla con la bandera de España o cualquier cosa parecida.

Gracias.
(Veus)

El senyor president eventual:

En ese caso…

El senyor Carrasco Torres:

¿Tengo la opción?

El senyor president eventual:

…no veo que…, no creo que haya ningún problema si alguien quiere realizar la intervención desde el escaño, lo puede hacer, y ahí sí que podrá hacerlo sin mascarilla.
(Se sent una veu que diu: «Vale»)

El senyor Carrasco Torres:

Gracias, presidente.

Señor conseller, bienvenido a la Comisión de Asuntos Europeos.

Señor Soler, usted ha cogido hoy la brocha gorda, la brocha gorda para tapar mucha verdad.
Usted hoy no ha contado toda la verdad sobre esa oficina y su trabajo sobre este tema tan importante, una gran oportunidad, como usted ha definido, aquí, hoy.

Usted ha utilizado la verdad para tapar la verdad.
Se lo argumentaré con hechos concretos y con datos oficiales, con pincel fino.
Los fondos de recuperación europeo, impulsados por la Comisión Europea, son realmente una respuesta sólida, rápida y excepcional frente a la crisis sanitaria y económica que está atravesando Europa.

Es cierto que España podría ser uno de los países que más fondos recibiera y, si es así, no será por la rutilante actuación del presidente Sánchez intentando hacer lobby en Bruselas.
El apoyo de Bruselas vendrá por la intensa preocupación que la Unión Europea tiene sobre la nefasta gestión económica de nuestro gobierno central en este aspecto, de un gobierno, en este caso, socialista-comunista.

Y estos son los datos, señor Soler.
La Autoridad Independiente de Responsabilidad Fiscal española sitúa nuestro déficit, a final de año, en el 14,4 % del PIB previsto.
El Banco de España sitúa nuestra deuda pública por encima del 120 %.
La OCDE ha señalado a España como el país que peor se va a recuperar después de la eterna Argentina.
El Fondo Monetario Internacional sitúa la caída del PIB en un 12,8 % al final de este ejercicio.
La desocupación, a diciembre del 2020, puede situarse en el 16,7 %, según la Comisión Europea.

Pero la Comunidad Valenciana tiene ahora mismo peores previsiones, incluso, de recuperación.
Verá, en cuanto a inversión extranjera, actual, si comparamos la inversión extranjera en la Comunidad Valenciana del segundo trimestre del 2019 al actual, la Comunidad Valenciana ha bajado el 93,4 %, datos del ministerio de industria.
Si lo comparamos con el resto de España, que ha subido un 8,23 %, estamos muy mal en ese aspecto también.

Respecto al PIB de la Comunidad Valenciana, solo habrá cuatro comunidades autónomas, según las previsiones oficiales, que caigan más que el valenciano.
Y en desempleo, autonomías con peso turístico, por ejemplo, Baleares o Canarias, van a recuperar empleo más rápidamente que nosotros, según BBVA Research.

Y frente a todas estas previsiones de todos los organismos oficiales, en un tema tan importante como son los planes de recuperación europeos, ustedes ¿qué han hecho con la oficina de proyectos?
¿Qué han hecho con la planificación para la captación de fondos?

Fundamentalmente ustedes han hecho cuatro cosas: En primer lugar, ustedes han generado confusión económica con las posibles cifras que vengan a la Comunidad Valenciana.
Verá, el señor Mata, al principio de la pandemia, anunciaba ya que serían 7.
000 millones para la Comunidad Valenciana; el presidente Puig dijo aquí, en sede parlamentaria, que aspiraríamos a 21.
140 millones de euros.
En la conferencia de presidentes, de octubre, el presidente Puig hablaba de 1.
640 millones como captación inicial.
En noviembre, ya hablaba de 14.
000.
Y hoy usted, aquí, ha dicho que aspiramos a 12.
000.

Si las últimas informaciones publicadas son que, desde el gobierno central a las comunidades autónomas, se rondará una cifra alrededor de dieciocho mil millones de euros, señor Soler, le pido que dejen de confundir.
Los empresarios no cesan de hacer viajes a Madrid y usted lo sabe.
No quisiéramos pensar que es porque se dejan de fiar de ustedes.

En segundo lugar, otra cosa que ustedes han hecho es trabajar poco, muy poco, señor Soler.
Mientras el presidente Puig en agosto hacía turismo en las Pitiusas, el conseller de economía vaciaba su agenda oficial, junto a la de todo su equipo, y usted paseaba por las costas alicantinas en la peor crisis económica en ciernes de los últimos 80 años; los vascos, ya en junio, prepararon su plan de recuperación con un acuerdo bilateral gobierno-autonomía.
En julio, los catalanes presentaron, como usted sabe, su plan de recuperación de 30.
000 millones de euros.

Y después llegaron ustedes aquí en septiembre sin los deberes hechos y engañaron a esta cámara, en sede parlamentaria, con un plan fantasma de 410 proyectos y que ni siquiera algunos sectores importantes de la economía valenciana conocían, como así nos lo han hecho llegar a nosotros.

Y el tercer pecado político es la precipitación.
Como los malos estudiantes, sacaron el comodín del público con el señor Poyatos, que solo ha hecho dos cosas: En primer lugar, un copia y pega de todos los planes sectoriales de los principales sectores económicos de la comunidad, y, en segundo lugar, cuidar sus intervenciones mediáticas con estéticas entrevistas en prensa.

Pero si hay algo preocupante es la incapacidad del gobierno valenciano y del central para gestionar fondos.
El Banco Central Europeo dice que España solo será capaz de absorber el 66 % de los fondos.
España, actualmente, arriesga 12.
000 euros de su programa 2014-2020 por no ejecutar.
De hecho, a fecha de hoy, solo ha ejecutado el 35 %, es el peor país en ejecución de los 27, a fecha de hoy, datos oficiales.

España en los últimos años, de hecho, ha pasado de ser beneficiario neto de este tipo de ayudas a ser contribuyente neto.
Y si hablamos en concreto de la Comunidad Valenciana, en la actualidad está pendiente de ejecutar el 50 % de los fondos Feder, todo ello son datos oficiales.

Señor Soler, quisiera resumir, en lo relativo a la oficina y a la captación de fondos, ustedes han hecho cuatro cosas: han confundido, mentido, holgado e improvisado.
Y eso lo percibe la economía valenciana y la sociedad valenciana cada vez más.

Y acabo, señor presidente.
Por eso, hoy, le rogaría que en su intervención pudiera rebatirme, pudiera rebatirme, y no aplicar la brocha gorda del y tú más.
No desprecie a esta cámara y no desprecie su cuidado currículum profesional.

Muchas gracias, presidente.

El senyor president eventual:

Muchas gracias, señor Carrasco.

El siguiente turno será, irá de menor a mayor representación, en primer lugar, los miembros de la oposición y, en segundo lugar, los miembros que sustentan al gobierno.

Por tanto, tendrá en primer lugar la palabra, por un tiempo de 3 minutos -desde el escaño, me indica- el diputado del Grupo Parlamentario Vox, el señor García.

Cuando quiera.

El senyor García Gomis:

Muchas gracias, señor presidente.

Si en verano asistíamos al mitin prevacacional del señor Ximo Puig, hoy hemos asistido al mitin prenavideño del señor conseller.
Porque no ha dicho nada.
Y si le pido la máquina esa de comparar al señor Ferri de los plagios, seguramente el discurso que usted ha dado hoy, señor consejero, es prácticamente calcado al que dio el señor Ximo Puig.
Solamente cambian las cifras, porque nuevamente el señor Ximo Puig anuncia unas cifras mayores y nos encontramos la realidad, que las cifras son inferiores.

Nos pasa lo mismo que el hospital de campaña: el señor Ximo Puig hace el anuncio de la construcción en un tiempo, plazo, forma y dinero, y al poco tiempo un consejero le enmienda la plana.

Mire, nos está diciendo que ya está en funcionamiento.
¿Cuánto está costando?
¿De qué partida presupuestaria sale?
¿Qué personas componen?
¿Se cumple eso que dijo el señor Ximo Puig de tamaño reducido y flexible?
Que, eso sí, contaría con el asesoramiento de una comisión interdepartamental, también con las corporaciones locales, fórums, grupo de consulta de expertos y emprendedores…, vamos, lo que para el Botánico viene siendo reducido.

Mire, señor conseller, seguirlo a usted es muy complicado, porque hay que rellenar los huecos vacíos de lo que usted no quiere decir.
Porque usted ha dejado todos los huecos vacíos posibles.
No ha dicho nada.
No ha concretado nada.
Es más, su comparecencia era para hablar de la oficina en concreto y le ha dedicado escasamente unos dos minutos al final de toda la intervención.
Ha desgranado unos presupuestos ficticios, cuando ni siquiera sabemos lo que va a llegar, porque todavía hay que presentar a Europa.

Porque el señor Mata dijo una cosa que es una gran mentira: «Fondos incondicionales».
Eso es mentira.
Cualquier dinero que venga de Europa lo que menos tiene es de incondicional.
Si Europa, cada vez más, aprieta, aprieta y aprieta.
Si usted lo sabe.

¿Usted se ha preguntado cómo gestionan las direcciones generales los presupuestos?
¿Usted sabe la cantidad de dinero que tira para atrás Europa y que luego reclama?
¿Usted se piensa que nos van a coger y nos van a dar a los valencianos todo el dinero que nosotros queramos?
No, señor Soler.
Ustedes, sus milongas, aquí las cuentan y la gente se lo puede creer, pero Europa ya le digo que no, porque guarda con celo cada euro, cosa que ustedes no hacen.
No guardan con celo cada euro que nos cuesta a los valencianos este gobierno.

Por eso le pregunto: después de los fondos europeos, ¿cuánto dinero tendremos que devolver los valencianos?
Porque lo ha dicho usted varias veces: «Es un préstamo».
Lo ha dicho repetidas veces, porque lo que usted ha dicho ha sido oportunidad, modernizar, estrategia valenciana.
Otra vez, oportunidad, modernizar, estrategia valenciana.
¿Sabe lo que es usted su gobierno y los socialistas especialistas en el tema de las oportunidades?
En que nunca pierde la oportunidad de perder una oportunidad.

Muchas gracias.

El senyor president eventual:

Muchas gracias, señor diputado.

Será ahora el turno de intervención del Grupo Parlamentario Ciudadanos en su portavoz, José Antonio Martínez.
Tiene 3 minutos y cuando quiera puede comenzar.

La senyora Martínez Ortega:

Gracias, presidente.

Buenos días, señor Soler.
Gracias por su asistencia a esta comisión y por la información que nos han trasladado.

Pero la realidad es que desde que el pasado 6 de agosto el president anunciara aquí en el pleno como medida estrella la creación de la oficina Nueva Generación EU para presentar proyectos valencianos y captar fondos europeos del fondo de recuperación y resiliencia todo ha sido un baile de cifras, un ir y venir en el número de proyectos, en la composición de los grupos de expertos y en la información, siempre tan difusa, que nadie ha conseguido entender.

Señor Soler, esperaba que usted nos aportara hoy más datos, y más concretos, que nos aclararan algo más sobre todo este batiburrillo de anuncios fake hechos por parte del presidente y sobre las estrategias que, al parecer, resultaban ser meros borradores y que no conocía ni la propia vicepresidenta del Consell.

Y es que para la detección, elaboración y presentación de los proyectos con los que la Generalitat pretende optar, aparte de los fondos europeos que correspondan a España y de los que tampoco sabemos cuáles son los criterios que va a seguir el Gobierno de España para repartir entre las comunidades autónomas, contamos con: uno, oficina valenciana de la recuperación, que gestiona 410 proyectos fantasma que nadie ha visto, pero que supuestamente el presidente Puig entregó en mano al presidente Sánchez; dos, grupos de trabajo formados por cargos de las distintas consellerias, cada una redacta los suyos sin conocer los del resto, hasta un total de 140, con la estrategia valenciana de la recuperación, compuesta por 14 proyectos tractor; con el Instituto Valenciano de Investigaciones Económicas y, por último, con una empresa externa que nos va a costar unos diecisiete mil euros.

Señor Soler, ¿cómo confluyen todos estos organismos?
Y, ¿de qué sirve la nueva oficina de generación EU?
Y en el caso de que sirva para algo, ¿cómo se regula?
¿Quién la compone?

Y también nos gustaría preguntarle, señor conseller, ¿dónde ha quedado ese foro para coordinarse con las entidades locales y con la colaboración con expertos y con emprendedores?

Por último, mi grupo presentó una solicitud de documentación sobre los proyectos que supuestamente ya había entregado el señor Ximo Puig al presidente Sánchez, y la respuesta en ese momento fue que no era posible porque aún se estaban redefiniendo.

Señor conseller, si hoy mi grupo presentara de nuevo esta solicitud pidiendo el detalle de los 410 proyectos, ¿serían capaces de entregárnoslos en tiempo y forma?
¿Con quién han contado para su elaboración?

Se lo digo porque nosotros sí que nos hemos reunido con representantes del mundo empresarial, industrial, sanitario, educativo, y ninguno conoce ni uno solo de estos proyectos.

Y, ¿por qué tendrían tanto problema en entregar una copia de los mismos a cada uno de los grupos parlamentarios con representación en estas Corts?
Lo cierto, y siento decirlo, es que hay tantas versiones de este tema que ya no sabemos a quien creer.

Muchas gracias, señor conseller.

El senyor president eventual:

Gracias, señor diputado.

Ahora será el turno de intervención de los grupos parlamentarios, de menor a mayor, que sustentan al gobierno.
En primer lugar, tendrá la palabra por 3 minutos la diputada del partido Podem Irene Gómez.
Cuando quiera.

¿Nos escucha, Irene?
Ya puede intervenir.

No le escuchamos.
Mire a ver si tiene el micrófono encendido, señora diputada.
Y si no, los técnicos de la casa a ver si conocen cuál es la circunstancia por la cual no se le escucha a la diputada.

Mire a ver si hay alguna opción de conectar el micrófono, diputada Gómez.

Vamos a ver si tratamos de resolver esta circunstancia técnica.

Está claro, les explico.
Han hecho pruebas técnicas.
Al principio de la comisión sí que se escuchaba.
No sabemos muy bien qué es lo que ha pasado, pero pasaré…, si me está escuchando, diputada, lo explico y así lo explico para todos.
Le voy a llamar por teléfono, deja usted el micrófono encendido y usted hablará a través del teléfono, aunque nosotros la estemos viendo en pantalla, y yo pondré el altavoz del teléfono para que pueda ser escuchada en la comisión y se pueda registrar también el audio.

¿Diputada?
Sí, le pongo el altavoz y, si quiere, empezamos así.

La senyora Gómez Santos:

Gracias, presidente.

El senyor president eventual:

Vale, me parece que se escucha.

Baje el volumen del portátil para que no se acople.
Al mínimo.

La senyora Gómez Santos:

¿Me oye?
Porque yo no les oigo.

El senyor president eventual:

Se le escucha, ¿no?

La senyora Gómez Santos:

¿Me escucha?

El senyor president eventual:

Sí.
Cuando quiera, señora diputada, puede intervenir por el tiempo de 3 minutos.

La senyora Gómez Santos:

Muchas gracias, presidente.

Conseller.

Señorías.

Buenos días.

Antes de comenzar, quería agradecerle al gobierno de coalición su trabajo para hacer valer la voz de España en Europa.

Vemos una notable diferencia de cuando gobernaba el PP, porque cuando gobernaba el PP se iba a Europa para negociar recortes.
El anterior gobierno siempre volvía con planes de ajustes que perjudicaban a las mayorías sociales y que ponía a España de rodillas ante intereses de otros países.
Donde el gobierno de coalición trae recursos, el gobierno del PP traía solamente recortes.

Hoy, pese que algunos partidos de la oposición han seguido trabajando contra los intereses de España apoyando los intereses de países como Holanda, podemos celebrar que el gobierno de coalición trajo de vuelta un gran acuerdo europeo para nuestro país.

De hecho, nos sigue preocupando mucho el acercamiento de la derecha hacia países como Hungría y Holanda, que están buscando dinamitar el acuerdo alcanzado en julio.

Desde el País Valencià fuimos los primeros en presionar, tanto desde Unides Podem como desde la Presidencia de la Generalitat, por un plan Marshall europeo en marzo de 2020.

Gracias al empuje de nuestros gobiernos, se ha logrado cambiar el sentido austericida de Bruselas.
Y es una gran noticia que por fin exista un cambio sustancial en el sentido de las políticas económicas europeas.

Esperamos una reacción europea que se hizo esperar demasiado y ahora tenemos que seguir garantizando que este giro se asiente y se consolide, asegurando que los fondos lleguen en tiempo y hora.

Las maniobras de la derecha española en coalición con países como Hungría que no respetan los derechos humanos son intolerables y suponen un agravio tremendo para los intereses de España.

Ya exigimos en su momento que un mínimo de un 10 % de esos fondos fueran destinados a la Comunidad Valenciana, de acuerdo con nuestro peso poblacional, pero no únicamente.
Tenemos que garantizar que esos fondos lleguen.
Nuestro territorio solo se verá mejor posicionado en España para impulsar una nueva industrialización inteligente.
Tenemos la infraestructura, tenemos el capital humano y tenemos la situación geográfica adecuada para lograr los objetivos marcados.
En la primera preasignación de los fondos se nos ha aprobado ja el 9,7 % de los 4.
235 millones de euros proyectados.

Creemos que es necesario y que fue un buen acierto la creación de la oficina Nova Generació, y es importante que se sigan criterios objetivos para la asignación y gestión de los fondos.
No podemos fallarles a todos los valencianos y tenemos que ser muy rigurosos en todo lo relativo a las asignaciones.

Por esa razón, tenemos que ser todavía aún más rigurosos en lo relativo a esta oficina, su trasparencia, su establecimiento de criterios objetivos y en acuerdo a los objetivos del programa Next Generation.

Hoy nos ha aclarado el señor conseller alguna de estas dudas.
Pero desde Unides Podem queríamos hacerle una pregunta, como es la siguiente: si usted tiene pensado desde la conselleria hacer público algún protocolo para reforzar la transparencia de la oficina.

Es necesario que los fondos tengan…

El senyor president eventual:

Vaya finalizando, señora diputada.

La senyora Gómez Santos:

… -sí, muy bien, presidente-, tengan una dimensión ético-política para responder a las necesidades económicas, pero también sociales de nuestra comunidad.

Tenemos que ser capaces de dar ejemplo y ser pioneros en una gestión ética profesional de servicio de los derechos.

Por todo ello, sí que quería agradecerle su comparecencia, señor conseller.

Muchas gracias.

El senyor president eventual:

Muchas gracias, señora diputada.

Ahora será el turno de intervención del Grupo Parlamentario Compromís, en voz de su portavoz, Nathalie Torres.

Cuando quiera, tiene 3 minutos para formular su intervención.

La senyora Torres García:

Gràcies, president.

Benvingut, conseller.

Abans d'entrar en la matèria motiu de la seua compareixença, m'agradaria fer dues observacions prèvies.

La primera té a vore amb l'interés que veig que concita el Pla de reconstrucció europeu, un pla que, si no tinc mal entés, requerirà el treball cooperatiu entre estats i regions en l'execució de determinats projectes que per la seua naturalesa i per la idiosincràsia de les regions que l'impulsaran exigiran un funcionament col·laboratiu.
I és ací on faré la primera observació.
Fa pocs mesos vaig defensar en esta mateixa comissió la conveniència d'incorporar-nos a l'Euroregió Pirineus Mediterrània i els tres partits de l'oposició, amb les fòbies i els prejudicis que els caracteritzen, em van dir pràcticament del mal que m'havia de morir.
Doncs bé, hui és el dia en què queda palesa la necessitat precisament de treballar tots junts per a superar amb majors garanties d'èxit esta profunda crisi sanitària, social i econòmica que comença atellanar el nostre continent.

La segona observació que vull fer té a vore amb l'altre gran mecanisme de què disposa la Unió Europea per a impulsar polítiques que superen l'austericidi que hem patit massa anys.
Em referisc al pressupost de la Unió Europea, conseller, ara mateix segrestat per dos estats fanàtics, com són Polònia i Hongria.

Faig estes dues observacions perquè crec que és important posar en context el pla de recuperació europeu que conformarem entre tots i que en el cas valencià tindrà la seua concreció en l'estratègia valenciana per a la recuperació, de la qual ha parlat vosté.

Tant el pla europeu com l'estatal, i dins d'este l'aportació valenciana, comptaran amb fons destinats a dur a terme projectes transformadors de l'economia -els ha explicat vosté també- que es basarà en àmbits i en sectors ben diversos, però amb uns objectius considere que indefugibles i comuns per a tots: la digitalització, la transformació verda i la resiliència econòmica i social.
No podem parlar de xifres exactes, però es baralla la de 59.
000 milions d'euros en subvencions i 59.
000 milions d'euros en préstecs.

Bé, siguen quins siguen els criteris que s'apliquen a l'hora de fer la distribució, com hem exigit a través d'una PNL, i li vaig dir jo mateixa al secretari d'estat en la compareixença ací, en este hemicicle, esperem que siguen criteris equitatius.

És possible que entre les subvencions i els préstecs hagen de gestionar al voltant de tretze mil milions d'euros, una xifra que jo crec que a vosté, igual que a mi, ens imposa molt de respecte i un treball impecable d'execució.
Per tant, és açò el que hem de tindre sempre molt i molt clar.
I que açò requerirà un gran treball de flexibilització i de coordinació dels projectes que conformaran la nostra estratègia de recuperació.

I jo considere que ací eixa coordinació entenc que afectarà, que atenyerà la Direcció General de Projectes Europeus, que han fet un gran paper en tota la gestió de fons, de projectes i de fons europeus, i que.
.
.

El senyor president eventual:

Vaya terminando, señora diputada.

La senyora Torres García:

.
.
.
en esta Estratègia valenciana de recuperació tindrà un paper important.

Per això m'agradaria que em diga: quin és el paper concret que tindrà reservat esta direcció general.
I també quin és el paper concret que farà la conselleria d'hisenda, tenint en compte el grup de treball que es va crear amb alts càrrecs d'hisenda i de Presidència, precisament per a coordinar els fons europeus.

Gràcies, conseller.
Gràcies, president.

El senyor president eventual:

Moltes gràcies.

Ara serà l'últim torn de paraula.

No obstante, sí que quería, porque esta presidencia no puede dejar de observar, se ha dicho un matiz por parte de la diputada que los grupos de la oposición le dijeron a usted de la forma en la que se tenía que morir.
De la misma manera que no puede esta Presidencia aceptar que una acusación de muerte o deseo de muerte se pueda proferir de un diputado a otro, tampoco se puede hacer esa falta…

La senyora Torres García:

Bé, em pareix ja.
.
.
, és que és increïble, com els agrada.
Però vosté sap el que és la metàfora?

El senyor president eventual:

Esta presidència.
.
.
No té vosté la paraula, senyora diputada.

La senyora Torres García:

No, la té vosté.

El senyor president eventual:

Per això, per això.

La senyora Torres García:

La té vosté per a fer l'observació que acaba de fer.

El senyor president eventual:

Per això.

Esta presidencia no va a admitir, primero, que ningún diputado amenace a otra persona, o le desee la muerte a otra o le diga de la forma en la que se tiene que morir.
(S'escolta una veu que diu: «És una manera de parlar») Pues eso, se retira de la.
.
.
, se aclara.
Bueno, se aclara.

Igual que no voy a aceptar una cosa, no voy a aceptar la contraria, porque aquí en ningún momento se ha dicho a ningún diputado de la forma que se tiene que morir.
Y es una expresión que se ha dicho aquí.
Y simplemente esta presidencia no lo aceptaría, ni que usted lo reciba ni que usted lo profiera.
Entonces, eso lo quería dejar muy claro.

Dígame, ¿retira o no la expresión?

La senyora Torres García:

Bé, no vaig a retirar la paraula, perquè resulta, resulta, que eixa expressió que jo he utilitzat és una frase feta, és una frase feta.
És una frase feta que existix en valencià i és una frase feta que existix en castellà.
Perquè la major part de refranys i de frases fetes de les llengües llatines provenen del llatí, i no hi ha massa diferencia entre unes i altres.

Per tant, no vaig a retirar la paraula.
I és més, perquè conste en acta, perquè sinó votaré en contra conforme he votat en esta acta de la sessió anterior, perquè conste acta i si no està enregistrat.
Em pareix a mi que vosté, tal com ha arribat a la presidència d'esta sessió hui, poques lliçons ens ha donar a la resta de membres d'esta comissió.

Gràcies.

El senyor president eventual:

Molt bé.
Queda clar, per tant, que a la frase que se referia era un tip col·loquial i no estava acusant a cap diputat de l'oposició d'haver-li desitjat a vosté el mal ni la mort.
Que quede en acta, jo crec que això és important.
Que conste en acta.

Té la paraula ara, per a finalitzar el torn d'intervencions dels grups parlamentaris, el Grup Parlamentari Socialista, en la veu de la seua diputada portaveu, Ana María Besalduch.

Moltíssimes gràcies.
Té vosté 3 minuts.

La senyora Besalduch Besalduch:

Sí.
Moltes gràcies.

Benvingut, conseller, a esta comissió i gràcies per la seua exposició.

Jo vaig a quedar-me en una frase que a mi m'ha agradat molt: hem d'estar preparats, no?

Vosté ha començat la seua intervenció en este «hem d'estar preparats», perquè, per utilitzar una mica el símil, tots els que hem anat a la facultat sabem que si mos fiquem a estudiar el dia abans probablement al dia següent no aprovem l'examen, no?
, i que hem d'aprendre-ho en temps per a poder arribar a l'objectiu final, que és que arriben tots els diners que han d'arribar i que estos diners vagen als sectors productius, que vagen als nostres ajuntaments.

I dins del sector privat, els sectors productius, i dins dels ajuntaments en la nostra comunitat hi ha moltes pimes, molt xicotetes, inclús molt d'autònom, i també tenim molts ajuntaments menudets que necessitem, perquè ens arriben estos fons europeus, l'ajuda de l'oficina que ha ficat en marxa este Consell.

Però mire, senyor conseller, jo com m'esperança el discurs que vosté ha fet avui ací, no puc evitar-ho, m'esperança, perquè és un discurs, mos ha fet una explicació en futur, en esperança de tirar endavant, de superar esta crisi, no?
A alguns no els pareix bé, a alguns partits de l'oposició no li ha paregut molt bé la gestió de la crisi econòmica que està fent el govern de la Comunitat Valenciana ni el Govern d'Espanya, perquè igual preferixen rescatar bancs i no rescatar persones.
Però, evidentment, i pel bé comú, ara les prioritats han canviat, no?

Però mire, si muntem una oficina per ajudar, malament; si som els primers en dir que necessitem un pla Marshall a Europa, malament.
Jo crec que alguns partits de l'oposició preferixen el caos.
Perquè, recordeu aquella frase de «que caiga España que ya la adelantaremos nosotros», no?
, la dejamos caer.
En este cas ha passat algo molt paregut, perquè, clar, parlar ací, en este hemicicle, o donar lliçons de quants diners han d'arribar d'Europa, quan han d'arribar, com els hem de gastar, quan tots sabem, perquè ha sigut públic, que el senyor Casado, president del Partit Popular, se'n va a Europa a intentar bloquejar les ajudes que han de vindre a Espanya per ajudar-nos en este pla de recuperació.
És que va i després torna a insistir, perquè no mos els donen, perquè no arriben els diners, senyor conseller, perquè no arriben els diners per a la investigació.

I després és que ha d'eixir la senyora Von der Leyen a dir que respalda las ayudas europeas para España y que Europa está con España, senyor conseller.
Que això és el que no ha fet ni l'oposició del País Valencià ni l'oposició d'Espanya.

Així que bona feina, conseller, i continuen endavant el Consell en totes estes mesures que faran que mos arriben els diners per a rescatar els valencians.

El senyor president eventual:

Moltes gràcies.
Muchísimas gracias.

Ahora será el turno del honorable conseller de Hacienda y Modelo Económico para responder a las cuestiones suscitadas por parte de los grupos parlamentarios.

Lo puede hacer desde aquí o lo puede desde el atril.
Desde aquí, perfecto.
Pues activamos el micrófono.
Y no tendrá usted límite de tiempo para poder contestar.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

Molt bé.

En primer lloc, jo voldria agrair als sis diputats i diputades que han intervingut perquè crec que tots han matisat, han enriquit, i me permeten a mi ara, en esta segona intervenció, aclarir algunes coses que crec que són necessàries d'aclarir.

Per tant, en primer lloc, diagnòstic econòmic.
Qui conega una miqueta la història econòmica valenciana, des dels anys seixanta, des dels anys seixanta, l'economia valenciana ha sigut més sensible al cicle econòmic que l'espanyola i l'espanyola més que l'europea.
Vol dir, quan les coses van malament, ací van més malament, però els efectes rebot, Espanya funciona més que Europa i l'economia valenciana més que Espanya.
Això ha passat des de fa quaranta anys, cinquanta anys, no?

És bo o roín?
És.
És bo o roín?
És, torne a repetir.
Pot ser si tinguérem una estructura productiva diferent a la que tenim segurament a la millor respondríem d'una altra manera.
Però és veritat que els nostres sectors dominants són sectors molt sensibles al cicle, al cicle de la demanda, eh.
Per tant, l'oferta se ressentix, etcètera.

Està passant ara més o menys el mateix.
Jo ahir vaig dir en Alacant, davant de la CEV, que jo crec que l'efecte rebot que pot haver en el segon semestre de l'any que ve pot ser realment important.
Moltes oficines estadístiques parlen del 7 % només en el segon semestre.
Per tant, tant de bo siga veritat.
Ningú dóna un duro per assegurar cap de xifra, perquè desgraciadament qui domina l'economia mundial europea, espanyola i valenciana és el virus.
És que és aixina, és una crisi molt estranya, no hi ha precedents des de fa cents anys.
Açò no és una guerra, no una crisi del petroli, no és una crisi financera com la de 2009.
Açò és una altra cosa.

I, per tant, els falsos dilemes entre economia i salut, totes eixes coses són falsos dilemes.
Si no guanyem el virus, no guanyarem el futur econòmic.
Primera qüestió important.

El tema de la sensibilitat i l'elasticitat que té l'economia valenciana major que l'espanyola i esta major que l'europea, respecte del cicle econòmic.
Primera idea per a relativitzar les xifres que algunes de les seues senyories han donat hui ací.
Molt important això.

En segon lloc, he de dir que.
.
.
Un altre tema, diu: és que vostés donen xifres, deixen de donar-les, les donen d'una manera, d'una altra.
.
.
Efectivament.
És que, primera, pel que acabe de dir; segona, encara no s'han fixat les regles de joc que l'estat espanyol, d'acord amb les directrius europees que s'han fixat.
 Com podem fixar, si no aproximacions, previsions, suposicions.
.
.
?
, en base a molts elements que els nostres gabinets d'estudi treballen, però, com passa en tots els gabinets d'estudi del món, doncs, no acaben de coincidir, òbviament, perquè estem fent aproximacions, estem fent previsions.
Tant de bo algunes de les nostres previsions optimistes se complisquen.
Però, evidentment, el que hem de fer, i ho ha dit molt bé la senyora Besalduch, el que hem de fer és estar preparats, este és el quid de la qüestió.

És a dir, si el 21 de juliol, el 21 de juliol no avance.
.
.
, la pandèmia que va començar en març, eh?
El 21 de juliol, per primera vegada, la Unió Europea planteja, de manera decidida -que va costar molt-, un pla de reconstrucció que, per cert, el president Puig -i d'això hem de traure pit- el va demanar quasi des del mes de març o des del mes d'abril, el famós pla Marshall, que açò és el pla Marshall, Marshall, fet dels europeus per als europeus, és veritat no és d'Amèrica per a Europa, però d'Europa.
.
.
, un pla de reconstrucció d'estes característiques, fórem pioners a l'hora de demanar-lo, però, fins el 21 de juliol, Europa no va fixar les quantitats ni res de tot això.
21 de juliol.
Ve ací el 6 d'agost el president i parla.
.
.
, 6 d'agost, i parla del pla de reconstrucció, reafirma la seua idea inicial de mesos abans sobre el tema del pla Marshall i planteja el que ja ha començat a treballar.

Cal estar preparats.
Sí, senyora Besalduch, cal estar preparats.
I durant el mes d'agost, des de la informalitat més absoluta, tota una sèrie de persones, de tècnics i de responsables polítics treballen per tal d'anar preparant les coses, durant el mes d'agost, durant el mes d'agost.
Per què?
Perquè calia fer diverses coses.
En primer lloc, evidentment, a partir dels plans de reconstrucció firmats amb els agents econòmics i socials, amb institucions, ajuntaments, les diputacions.
.
.
i també els acords que varen fer-se en esta cambra, amb tots els partits polítics de tots els grups parlamentaris, excepte Vox, a partir d'ahí, com compaginar aquesta idea que venia d'Europa, que acabava d'arribar, del 21 de juliol, amb el que nosaltres estàvem construint, simultàniament, ací, durant el mes de juliol i acordant.
I tot això s'havia de ficar una al costat de l'altra, tenint en compte que, a més, els pressupostos arribarien dos mesos més tard, en el mes d'octubre, ací.

Tot això s'havia de compaginar i és el que vàrem fer, compaginar tot això, des de -i ara els parla el conseller d'hisenda, eh?
, me canvie de jaqueta-.
.
.
No sabem el que és vosté.
.
.
, el que és definir coses des de la incertesa de les xifres.
Per exemple, ha passat enguany, fins el 5 d'octubre no sabíem quina disposició teníem, pel sistema de finançament autonòmic, respecte dels recursos de l'any que ve.
I, tanmateix, vam estar preparant-nos per a eixe moment.
Preparar, fer coses i preveure, sense tindre xifres assegurades, no és una tasca fàcil, però s'ha de fer.
L'any passat ho vàrem encertar prou i, sincerament, enguany també, però perquè hi ha treball darrere, no perquè siguem endevins ni som profetes, sinó, senzillament, perquè hi ha treball.
Treball, treball i treball, este és el tema fonamental.

I he de dir, amb tota modèstia, que ho estem fent -i parlem ara del que hem de parlar, de l'oficina- des de l'austeritat més absoluta.
Perquè jo podria ara donar noms i cognoms, i els donaré, sobretot, pensant molt en la diputada Nathalie Torres, perquè és important que vejam la idea crucial de l'oficina, que és la idea de la coordinació, impuls i coordinació, impuls i coordinació, per suposat -i li parla el conseller responsable d'àrea-, en coordinació absoluta amb la Direcció General de Fons Europeus, que és de la meua responsabilitat, com poden imaginar.
Jo requerisc al seu director general, Andreu Iranzo, a la secretària autonòmica, Mako Mira, i a mi mateix, d'estar a peu d'obra cada vegada que (inintel·ligible) .
.
.
eixes coses.

Però, simptomàticament, a l'oficina estan adscrites els següents responsables polítics, a banda dels tècnics.
Òbviament, el secretari autonòmic de la Unió Europea, Joan Calabuig, el director general de Fons Europeus, Andreu Iranzo, el secretari autonòmic d'Hisenda, Francesc Gamero, la directora general de participació social i econòmica, Zulima Pérez, el sotssecretari de transparència, Cristian Veses, la directora general de Coordinació Institucional de la Vicepresidència Segona, Adoración Guamán, Daría Terradez Salom, directora general de relacions amb la Unió Europea, i Jorge Alarte, que és el director general, com saben vostés que ha sigut triat fa poc com a director general de relacions institucionals.
I són els responsables polítics, és a dir, responsables que tenen eixa funció de coordinació perquè representen la pluralitat del govern, és molt important.

És veritat que.
.
.
Si jo els contara.
.
.
Vull dir, els recursos humans són limitats, des del punt de vista, sobretot, funcional, etcètera.
I, per tant, sí que ha hagut de fer-ser contractes amb empreses de consultoria per a ajudar en la part tècnica.
Tot per a poder estar preparats; esta és la idea fonamental, estar preparats.
I ho farem amb transparència i li ho dic a la diputada Irene Gómez, amb molta transparència, amb protocols de funcionament transparents com el que acabe de fer en este moment en seu parlamentària, diguent els noms de la gent que està en eixa oficina, no?
, junt amb això.
D'això es tracta, perquè tots eixim guanyant, tots eixim guanyant.
Tots eixim guanyant si hi ha col·laboració, si hi ha sinèrgies -molt important esta paraula en política i en.
.
.
-, sinèrgies, sinèrgies entre nosaltres, dins del govern per suposat, amb l'oposició si és possible.
Jo em congratule perquè estem en un moment en què se podria ampliar la base parlamentària dels acords econòmics, financers i pressupostaris, seria estupend.
Sinèrgies amb l'administració pública espanyola, que és el soci de la Unió Europea, qui ha de parlar a Brussel·les és l'estat espanyol.

El president Puig, junt amb una sèrie de presidents autonòmics han demanat major presència de les regions en la decisió dels fons europeus, ho ha explicitat, és combinable que l'estatut de la Unió Europea, que és un estatut d'estats, siga compatible amb la major rellevància de les regions en totes eixes coses, per suposat.

Hem fet en la línia que vosté plantejava, senyora Torres, una sèrie de relacions amb altres comunitats autònomes o altres regions d'Europa, justament per a visibilitzar esta necessitat que el pla, després, s'adeqüe a les característiques socioproductives de cada part.
La nostra estructura productiva no és la de Madrid o la d'Astúries, és la nostra, ni és la de Catalunya ni és la d'Andalusia.
I, per tant, una vegada els fons arriben als estats, la millor manera per a utilitzar-los bé és que s'adeqüen a les nostres característiques.
Per exemple, el turisme, el turisme.
És a dir, l'estructura productiva de cada lloc és important.
És a dir, nosaltres, com Canàries, com Balears, com Andalusia oriental, com Catalunya, som comunitats autònomes amb un gran pes, més que la mitjana, de turisme.

Turisme és el sector més tocat per una pandèmia que el que ha fet és la por a desplaçar-se, el més important.
Hi ha sectors que ixen guanyant.
Jo, l'altre dia, quan vaig tindre a més una compareixença parlamentària, vaig parlar que esta crisi és una crisi en k.
Què vol dir en k?
Vol dir que hi ha.
.
.
, una línia va cap amunt i una línia que va cap avall, com és la k.
Què vol dir això?
Que hi ha sectors que guanyen i molts sectors que perden; molts sectors que van cap amunt, molts sectors que van cap avall.
I la nostra clarividència economicopolítica seria aconseguir que cap dels que tenen futur, cap sector que tinga futur el perda; no fer respiració assistida als sectors que ja arribaren a la pandèmia malament, perquè això és despilfarrar, despecegar, però sí a aquells que tenen possibilitats de futur.
El millor que pot fer el contribuent valencià és pagar polítiques de reconstrucció capaces d'aprofitar pel futur, sí, senyora Besalduch, el futur, això és el més important.
Perquè no és només tindre l'escut social que significa la sanitat, l'educació i les polítiques inclusives en el present i en el futur, òbviament, sinó també fer que eixe futur tinga possibilitats, gràcies a este tipus d'actuacions.
I això és el que plantegem.

Per tant, senyor Antonio García, xifres canviants, afortunadament canviants, afortunadament.
Imagine que nosaltres.
.
.
, seria per a portar-nos.
.
.
, jo què sé, a la fiscalia.
Si nosaltres haguérem sabut tot el que havia de passar, tot el desplegament de la crisi, podíem haver-ho endevinat.
.
.
Escolte, no haver actuat des del principi, amb la certesa de què anava a passar, haguera sigut, diríem, d'una irresponsabilitat manifesta.
És que resulta que no sabem què va a passar.

Quan aconseguirem véncer el virus?
El primer trimestre?
El segon trimestre?
Què passarà en el següent semestre?
Jo crec que hi haurà rebot.
I si no hi ha rebot?
No depén de la voluntat dels qui estem ací.
Clar, és que a mi me fa molta gràcia.

Naturalment que estem revistant.
No sols nosaltres, des de l'OMS fins el Fons Monetari Internacional, la Comissió Europea, el Govern d'Espanya, tots estem revisant, tots els dies, cada setmana hem de revisar les coses, i cada ajuntament.
Si és que.
.
.
, és que és això, eixa és la realitat.
No podem prefigurar un futur que no coneixem.

Per tant, sí, senyor, revisem les xifres.
I, fins el mes de gener, no sabrem com són les regles de joc plantejades en el maridatge entre Brussel·les i Madrid.
I nosaltres ens hem d'adequar a això.

Però vull acabar, si em permet José Antonio Martínez, que no sabem, efectivament, els criteris de repartiment, però hem d'estar preparats.
Este és el quid de la qüestió, no esperar a.
.
.
, sinó convençuts que, com està passant en altres aspectes, si vas amb papers i vas preparat, vas molt de camí avançat.
Aleshores, nosaltres per això estem des d'agost treballant, perquè és molt important.

I esta oficina, com dic, no és un luxe asiàtic, esta oficina és una necessitat.
Perquè ací hi ha de totes les conselleries, tots els agents socials, tots els sectors productius, totes les institucions que han d'acudir, des de la intel·ligència, diríem, social i econòmica, als fons europeus.
Però els fons europeus sabem molt bé que només se donaran a aquell que vaja amb uns projectes sòlids i esta solidesa no s'improvisa, les solideses es guanyen, es treballen i en això estem.

I, per això, jo vull agrair, de veritat, a totes les sis senyories que han parlat que m'hagen permés parlar amb esta transparència conceptual, transparència conceptual.
Tenim tres línies que venen d'Europa: digitalització, economia verda -el green deal- i la resiliència.
En això estem.
I, a més, ahir mateix explicàvem a Alacant, el director general de l'IVF, tots els productes financers, que és el que vol Europa.
Europa vol cada vegada més productes financers i menys ajudes directes, encara que les ajudes directes s'hauran de mantindre el temps que siga necessari i en els aspectes que siga necessari.
Va parlar dels múltiples productes financers que, per a eixir de la crisi, s'han de plantejar per a fer front a les diverses condicions de les empreses, que no totes estan en la mateixa condició, sempre buscant el futur competitiu de les nostres empreses, que és el futur competitiu de la Comunitat Valenciana i, per tant, és el futur de tots nosaltres i dels nostres fills.

Moltíssimes gràcies.

El senyor president eventual:

Muchísimas gracias, conseller.

Ahora finalizará el turno de repregunta o el turno de palabra, lo hará el diputado Felipe Carrasco, solicitante de esta comparecencia.
Lo hará desde el atril y tendrá 3 minutos para sustanciar su intervención.

El senyor Carrasco Torres:

Gracias, señor presidente.

Señor conseller, usted alude al tema de la elasticidad de la economía valenciana y tiene toda la razón, es cierto.
Pero le recuerdo que ustedes subieron al poder aquí, en la Comunidad Valenciana, diciendo que iban a cambiar el modelo.
Con lo cual, está reconociendo que seguimos siendo elásticos, está reconociendo un no éxito o un fracaso, por parte de su acción de gobierno, también en el cambio de modelo.

Lo que sí que es cierto es que estamos convirtiéndonos en una economía importadora, porque nadie habla…, usted habla de la economía exportadora -que es cierto- pero estamos convirtiéndonos en una economía importadora a marchas forzadas.

Mires usted, señor conseller, a ver si de tanto prepararnos no nos damos cuenta de que ya se ha dado el pistoletazo de salida.
Es que hay muchas regiones, como le he dicho en mi anterior intervención, que están trabajando mucho antes que la economía valenciana, que el gobierno valenciano.
Entonces, oiga, prepararnos, prepararnos, no, ahora toca salir.
No nos quedemos en la línea de salida, todos han salido ya, importante.

Hay un aspecto que me gustaría también recalcar en el hecho de que usted ha dicho y ha nombrado ocho altos cargos, ocho altos cargos.
No ha nombrado a todo el equipo de asesores -que los hay y que son cuantiosos- y que nosotros en reiteradas ocasiones sabe que le hemos dicho que…, les hemos recordado lo que dijo aquí el president: Esta oficina no le costará ni un solo euro a los valencianos y valencianas.
Mintió y usted lo ha justificado, porque ha habido hasta hoy -habrá más probablemente- tres contrataciones de tres consultoras especializadas, en teoría, en el hecho de los proyectos europeos, la captación de fondos europeos.
Con lo cual, si ustedes mismos están incumpliendo el hecho fundamental, cuando el presidente Puig desde esta tribuna dijo en agosto que esa oficina no le costaría ni un duro a los valencianos, pierden credibilidad a marchas forzadas.

Pero no solo en esto, no solo en esto, también le hablo de la diferencia de cantidades que ustedes han ido diciendo respecto a la posible captación de fondos.
Pero también ha ocurrido lo mismo con el hecho de la cantidad de proyectos que ustedes han ido titulando en prensa y hoy aquí, usted, lo ha vuelto a hacer, porque ha dicho…, el presidente Puig dijo 410 proyectos inicialmente, en noviembre nombraba 30 proyectos, pero es que usted hoy ha dicho 14 proyectos.
Entonces, no me negará que, salto el baile de cifras, lo que está creando, realmente, es una poca credibilidad del gobierno valenciano respecto al trabajo que está haciendo.

De hecho, y esto sí que es algo que vale la pena destacar hoy, a una pregunta de nuestro diputado, el señor Zaplana, respecto a los proyectos que ustedes anunciaron aquí, ustedes han contestado por escrito que esos proyectos no existen aún.
Lo han dicho ustedes: que están en proceso de redefinición, vocablo interesante.
Pero lo único que denota es que ustedes, desgraciadamente para los valencianos y las valencianas, realmente no tienen plan.
Si no, usted, con esta extraordinaria oportunidad de hoy, hubiera podido decir cosas, realidades y, sobre todo, hechos concretos.

Gracias, president.

El senyor president eventual:

Muchas gracias.

Será ahora el turno de intervención del diputado del Grupo Parlamentario Vox, David García, que tendrá un tiempo limitado de 3 minutos para formularle las repreguntas, observaciones o cuestiones que considere oportunas al conseller.

Cuando quiera.

El senyor García Gomis:

Muchas gracias, señor presidente.

Señor consejero, Antonio García, no.
Antonio García es mi padre, yo soy David García.

Por lo menos hemos conseguido algo, señorías, hemos conseguido que diga medias verdades.
Se ve que el señor Soler que se sienta aquí es el señor Soler que no queremos cuando está sentado ahí, que empieza…, al principio cuenta verdades, pero luego se ha ido transformando, luego ha ido a dar vuelta.

Mire, señor conseller, la dirección general de relaciones con la Unión Europea, que entre otros programas tiene la Oficina de Bruselas de la Fundación Comunidad Valenciana-Región Europea cuya descripción le leo textual de la web de la Generalidad: «La Fundación Comunidad Valenciana-Región Europea es una entidad sin ánimo de lucro cuya misión es defender, representar y promover los intereses de la Comunidad Valenciana, sus instituciones, sus empresas, sus colectivos».
Y sigue diciendo: «Queremos ser una oficina regional de referencia en Bruselas» «Nuestros principios de actuación son: la profesionalidad, el compromiso, el sentido del servicio público, el trabajo en equipo y la discreción.
El fin es potenciar la participación de todos los sectores con presencia en la Comunidad Valenciana en las políticas desarrolladas por la Unión Europea e impulsar el conocimiento de las mismas y, en particular, asistir al Consejo de la Generalidad en el ámbito de sus competencias en temas europeos».

¿Para qué quiere otra oficina si ya tengo una oficina que hace esos trabajos?
¿Para qué quiere una oficina que usted me ha nombrado 8 directores generales, más usted, más los asesores?
¿Quién gestiona eso?
¿Usted se ha puesto a gestionar alguna vez lo que son fondos europeos?
¿Usted se ha preocupado alguna vez de saber lo que es solamente poder decir un solo euro del programa de operativos Feder 2014-2020 sería certificar ese euro?
¿Usted sabe lo que cuesta?
Ese sería un buen ejercicio práctico para todos los miembros del gobierno y para muchas de las señorías aquí presentes.

Porque, encima, tenemos las auditorías continuas.
Si Europa no acepta nos lo devolverán.
Si Europa no entiende al Botánico, esa política que hacen ustedes de manejar cifras, le dirán: Oiga, señores, esto no lo entiendo.
Y al final pasa lo que pasa, la realidad.
Porque aquí hay unos problemas que tenemos con esto de los diputados de esta cámara, sobre todo los del Botánico, se inventan países y, claro, luego quieren gestionar fondos europeos.

No van a gestionar ustedes nada.
Porque ustedes tendrán que presentar en Madrid sus proyectos y Madrid tendrá que presentarlo en tiempo y forma.
Y recen, recen, porque el señor Sánchez haga los deberes esta vez y lo presente como debe.
Y la Unión Europea decidirá qué proyecto sigue adelante y qué proyecto vuelve otra vez a la mesa.
Y si todo, todo, va bien, en septiembre, los valencianos recibiremos un 10 %.
Y esto no lo dice Antonio García o David García de Vox, señor consejero, eso lo dijo aquí un secretario nacional, (veus) aquí lo dijeron…, un secretario de estado, correcto, muchas gracias, veo que está atenta, así me gusta.

Pues, mire, y quiero terminar diciendo una cosa.
Dejen de inventar chiringuitos; dejen de inventar trabas, de complicar las cosas.
Las matemáticas son más fáciles que eso, si tengo 5, gasto 5; si gasto 6, deberé 1 y se lo deberé a alguien y tendré que devolverlo y con intereses.
Y solamente le voy a dar una razón, no se puede gobernar sobre cenizas.
Cuando gobernemos, ya veremos a ver si no nos toca hacerlo sobre cenizas.
(Se sent una veu que diu: «Ave María purísima»)

Muchas gracias.
(Veus)

Sin pecado concebida.

El senyor president eventual:

Muchas gracias, diputado.
(Rient)

Será ahora el turno de intervención del Grupo Parlamentario Ciudadanos.
Su portavoz, José Antonio Martínez, tiene 3 minutos para realizar su intervención.

Cuando quiera.

El senyor Martínez Ortega:

Gracias, presidente.

Voy a ser breve, señor conseller.

Decirle que estamos totalmente de acuerdo en la importancia del proyecto y también en lo complicado de la situación, nadie dice que sea fácil.
Pero nuestro futuro, como país y como comunidad, depende de estos fondos.
Y, teniendo en cuenta que esta comparecencia se tenía que haber celebrado el 13 de octubre y que han pasado casi dos meses, sinceramente, en su intervención sigo echando de menos concreción.

Usted dice que la oficina Nueva Generación EU ya está llevando a la práctica su trabajo.
Pero, aparte de hablar de digitalización…, que es un proyecto muy genérico y que tampoco es que aporte nada a la intervención porque es un requisito que el Consejo de Europa ha puesto para poder optar a los fondos, o sea que digitalización no es un proyecto concreto que vayamos a hacer, sino que es el marco en el que se deben de encuadrar todos los proyectos que presentemos.
Por tanto, con mucha pena, me hace pensar que seguimos sin proyectos concretos y que seguimos hablando de meros borradores.

En segundo lugar, también, decir que hay contradicciones.
Porque, por un lado, nos dice usted que el Consell ya está preparado para hablar con sectores implicados, para fijar los puntos de partida, las áreas de oportunidad, para diseñar los proyectos estratégicos, pero, entonces, ¿qué documentación de todo lo expuesto es lo que ya ha entregado el señor Puig al presidente Sánchez si estamos ahora en ese punto de partida?

Y, por último, simplemente, con respecto a la función de la oficina, usted dice que la función principal de la oficina será la coordinación de todo este batiburrillo del que yo le hablaba antes.
Pero ¿cuánto nos va a costar a los valencianos y a las valencianas, realmente, tener una oficina para coordinar áreas y oficinas que ya deben de estar funcionando, que tienen sus responsables y que deberían estar haciendo también su trabajo?

Y, por último, una petición: gestionen.
Gestionen y no perdamos el tren.
Presionen en Madrid para que la Comunidad Valenciana no se vuelva a ver, una vez más, perjudicada en el reparto de los fondos, nos jugamos mucho y ahí irá nuestro futuro.

Muchas gracias, conseller.

El senyor president eventual:

Muchas gracias, señor diputado.
Y gracias por ajustarse también al tiempo.

No sé si la diputada Irene Gómez, que asiste a la comisión de manera telemática, ¿quiere solicitar el turno de palabra?
Yo creo que no.
¿Diputada de Compromís?
Tampoco.
¿Y del Partido Socialista?
Tampoco.

Pues, ahora finalizará esta comparecencia el señor conseller de Hacienda y Modelo Económico.
Tendrá un turno de intervención de 5 minutos para contestar a los grupos que han solicitado…, que le han planteado cuestiones.

Cuando quiera.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

Moltes gràcies, president.

Senyor Carrasco, la transformació del model econòmic no es fa en 24 hores ni és una decisió del govern.
El govern, en una economia de mercat, el que ha de fer: ajudar a.
El protagonista de la transformació són les empreses, que són les que han de plantejar una estratègia competitiva diferent d'acord amb els processos de globalització, de digitalització, etcètera.
Perquè els èxits del passat són una llosa de futur.

Les estratègies competitives de les empreses fixades en el preu, perquè els costos unitaris de producció eren baixos, ha sigut un èxit per a l'economia valenciana.
La diversificació dels anys seixanta, dels setanta i dels huitanta ha tingut eixa estratègia, eixos són els avantatges competitius que tenien les nostres empreses i l'avantatge comparatiu de l'economia valenciana.

Però això ha canviat, ara està Àsia, està el pacífic, hem de fer altres estratègies.
I, en eixe canvi, això és on resideix la transformació del model econòmic.
Qui ha d'espentar són els empresaris lúcids i les empreses lúcides que saben que no hi ha futur, que podem mantindre.
.
.
, per això deia abans que això de mantindre amb respiració assistida a empreses que no tenen futur és malbaratar els diners dels valencians.
Hem d'estar còmplices del canvi, còmplices d'aquells que es transformen adequadament.
Primera idea important.

Per tant, imputem al govern valencià, bé, si és còmplice o no és còmplice d'eixos canvis.
Evidentment, les polítiques que s'han fet en estos 5 anys, més clares no poder ser al respecte, no?

Continuem sent una economia exportadora, eh?
Açò no és Madrid.
Madrid sí que és una economia importadora, però nosaltres som una economia exportadora.
I ho som, ho hem estat i ho volem continuar sent perquè la nostra estratègia competitiva.
.
.
, per això, moltes vegades, quan parlem de que això de les comunitats autònomes també tenen una geoestratègia diferent econòmica i social és perquè és veritat.
Perquè les estratègies geopolítiques de Madrid, i econòmiques, són unes i nosaltres unes altres.
I totes poden ser complementàries, però són diferents.

Van mentir.
Però és que la paraula mentir, per favor, senyories, una miqueta de recato conceptual.
Mentir?
Què és el que ha mentit el president?
Que hem contractat un servei de assistència sanitària en KPMG per 14.
000 euros?
Sí.
Un contracte d'estes característiques la Junta d'Andalusia l'ha fet per 9 milions?
Sí.
Però jo no criticaré a la Junta d'Andalusia, de veritat, ho dic sincerament, perquè potser eixos 9 milions són rendibles, depèn del que faça.

Vull dir, (rient), clar és que, és que.
.
.
, ací, en tot açò, és cost-benefici.
No és només cost, cost-benefici.
Eixos 14.
000 què portaran?
Què portaran?
Continuem en una estratègia per a triar tècnicament millor, diguem, els projectes que entenen que Brussel·les acceptarà millor, home, doncs, això és faena feta i molt més interessant.

Cuidado amb el que diem, perquè és que si no.
.
.
I a més els assegure que estos noms que jo els he llegit del càrrec no cobren més per estar en esta comissió, eh?
Cobren exactament el mateix.
Dedicaran més temps i dedicaran més esforços i tal vegada siguen les seues famílies les que estiguen una miqueta (rient) afectades per tot això.
Per tant, per favor, la paraula mentida.
.
.
, ens poden confondre, per suposat, i podem tindre errades, només faltava, som persones humanes.
Però, fets concrets, home, he estat 20 minuts parlant de fets concrets.
És que no sé ja com fer-ho, (rient) més de vint minuts.

Mire, senyor Carrasco, jo entenc que és difícil ser oposició davant d'un govern que fa les coses com les fa, jo ho entenc, però no forcen tampoc la màquina que el que passa és que perden credibilitat.

Bé, senyor David García, David, David, David, David, David, David.
Sort que al dir Antonio només he parlat de son pare, cosa que m'alegra.
.
.
no haver-me allunyat molt de vostés.

Soc el responsable de la gestió de fons europeus des de l'any 2015.
O siga, sé molt bé com està el pati i com estava el pati.
Com havíem de tornar milions i milions perquè es gestionaven les coses malament.
Com hem estat bloquejats en el Banc Europeu d'Inversions perquè, en lloc de dedicar els diners a construir escoles, se construïen altres coses.
De això en soc conscient.
I per això ara volem superar este tema i gestionem d'una altra manera.
Per tant, sí que sabem, i sabem que fins a l'any 2023 podem utilitzar els fons del marc plurianual 2014-2020, fins a l'any 2023, perquè n+3 el (inintel·ligible) .
.
.

Concreció, Juan Antonio Martínez, execució, contradiccions.
¡Home, no!
No, no.
Si encara no tenim les regles de joc firmades.
El que estem és preparant-nos.
Torne a repetir, preparant-nos, perquè, si a mitat de gener mos diuen que s'ha de fer, o com s'ha plantejar, o com s'ha d'estructurar o com s'ha de formalitzar, estarem preparats.
Més preparats.
No del tot, perquè eixe dia aprendrem com s'ha de formalitzar, però haurem guanyat molt de temps.
I d'això es tracta, de perdre, perquè vosté té raó.
És que, si no ho executem, perdrem els diners.
I és que no volem, que no mos sobren els diners.
Som la comunitat autònoma pitjor finançada d'Espanya.
I, per tant, tots els diners que vinguen de Madrid, de Brussel·les o d'on siga, benvinguts.
En este cas, per a eixir de la pandèmia, imprescindible.

Pense una cosa, és una pandèmia que passa cada cent anys.
I quan la gent parla de deute -crec que ha sigut vosté que ha parlat de deute abans o algú ha parlat de deute-, és que traure una economia d'estes característiques evitant diners, i això no cau del cel.
I això ho hem de pensar: paguem nosaltres i paguen els que venen darrere.
Els que venen darrere són deute que els deixem.

Aleshores, si cada cent anys hi ha una crisi d'estes característiques, l'únic problema moral i polític és: quant paguem nosaltres i quant paguen els nostres fills i els fills dels nostres fills.
Per això s'ha de fer, perquè si no, els fills dels nostres fills, si no eixim ben parats d'esta crisi, també quedaran afectats per la situació econòmica i social.

Moltes gràcies.

El senyor president eventual:

Aquí finaliza la comparecencia del conseller, dándole las gracias en nombre de la comisión por esta comparecencia en esta comisión, una comisión muy importante, porque es la que, al fin y al cabo, tiene que tratar los temas de los fondos europeos que vienen aquí a la Comunidad Valenciana, tan necesarios para sobrepasar esa situación de pandemia y de crisis económica generada por la COVID.

Y sin mucho más que añadir, ha sido un honor y un placer poder ser, de manera interina, presidente de esta comisión.
Lo único que he pretendido con esta presidencia es tratar a todo el mundo con respeto y exigir que se trate a todo el mundo con respeto para que, cuando nuestros hijos dentro de cuarenta años vean y se fijen qué hacía la comisión de asuntos europeos en una época de pandemia, puedan ver que aquí nos tratábamos todos con respeto.

Así que finaliza esta comparecencia, dándole las gracias por su trabajo.
Com diria el president de les Corts, hem fet un bon treball.

És closa la sessió.

Moltes gràcies.

(S'alça la reunió a les 12 hores i 38 minuts)