Pol%C3%ADtica%20Social%922897.02.16%20macro.html





Comissió de Política Social i Ocupació realitzada el dia 16 de febrer de 2016.
Comença la reunió a les 16 hores i 39 minuts.
Presideix el diputat senyor César Jiménez Doménech.
Reunió número 5.

El senyor president:

(Inoïble) … a què hem arribat.
I és que, amb la voluntat de renovar els càrrecs entre la vicepresidenta i jo, que era fins ara el president, hem fet la dimissió i, per al primer punt de l'ordre del dia.
.
.
, és a dir, per al segon punt de l'ordre del dia, que era la renovació dels càrrecs, necessitem quòrum a la mesa.

No n'hi ha cap persona de la Mesa de Les Corts que vinga a fer quòrum amb la companya Maria Bernal.
I, per tant, amb l'acord de tots si no teniu cap inconvenient, començaríem amb el tercer punt de l'ordre del dia.
És a dir, deixaríem la votació per quan vinga algú de la Mesa de Les Corts i faríem en eixe moment la renovació dels llocs.
(Se sent una veu que diu: Â«¿Teniu algun inconvenient?
Â») ¿Teniu algun inconvenient?
(Veus, algú diu: Â«Pues, por asentimiento.
Â») D'acord?
(Veus) Sí, per a començar.
Val.

Aleshores, comencem amb l'establiment del quòrum.

Primer, abans d'això, procedirem a la lectura i aprovació, si escau, de l'acta de la reunió anterior.
Com sí que escau, ¿hi ha alguna persona en contra que s'aprove?
Per assentiment.

I en este moment, sí, per favor.

(La secretària passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Bé, una vegada establert el quòrum, anem a procedir amb la compareixença del conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per a informar sobre el pla de treball de l'agència valenciana d'emprenedoria, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular.

Té l'ús de la paraula el senyor conseller.

Benvingut.

Compareixença del conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, senyor Rafael Climent González, per a informar sobre el pla de treball de l'agència valenciana d'emprenedoria, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular (RE número 3.
513)

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Gràcies, i molt bona vesprada a totes i a tots.

Senyor president.

Senyores diputades.

Senyors diputats.

Una de les línies prioritàries d'actuació de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball és el foment de l'emprenedoria i la innovació.

La política d'emprenedoria té com a objectiu fomentar el suport a les persones emprenedores, mitjançant la formació, l'assessorament i l'accés a un finançament diferenciat, així com facilitar la transferència de tecnologia obtinguda a partir de les iniciatives d'investigació, desenvolupament i innovació.

De la materialització d'estes iniciatives es deriven actuacions transversals que implicaran pràcticament tots els departaments de La Generalitat.

Les accions públiques de La Generalitat en matèria d'emprenedoria han estat subjectes, en els últims anys, a una sèrie de factors i premisses que han limitat, de forma considerable, la seua efectivitat i el seu impacte sobre el conjunt de la societat valenciana.

En primer lloc, existeix una gran dispersió d'agents i d'accions públiques en matèria d'emprenedoria, fins i tot dins del mateix àmbit de La Generalitat: la nostra conselleria, amb la direcció general d'economia, subdirecció general d'emprenedoria, Servof i Ivace; amb la resta de conselleries, amb l'Ivaj, Infodona.
.
.
Per tant, partíem d'una situació d'insuficient coordinació.
Vagons en vies diferents, que hem de posar en la mateixa via.

L'experiència que fins ara ha primat en el camp de l'emprenedoria, per la dispersió i fragmentació de competències en la nostra administració, la gran quantitat d'organismes creats amb tasques en aquest sentit, la falta de coordinació i el solapament entre ells, reafirmen la necessitat imprescindible de tindre un sistema que facilite l'ordenació i coordinació en aquesta matèria.

D'altra banda, la política d'emprenedoria s'ha centrat, de forma majoritària, en projectes relacionats amb les tecnologies de la informació i la comunicació.
Projectes amb un alt component tecnològic, deixant de costat el potencial d'innovació dels sectors tradicionals de l'economia valenciana.

D'igual manera, s'ha associat emprenedoria i innovació amb els sectors més joves de la població, excloent del sistema segments de població de major edat que, per l'experiència que acumulen, poden aportar un valor afegit de gran importància.

Finalment, l'enfocament seguit per les polítiques d'emprenedoria s'ha basat en la lògica del rendiment financer, sense valorar el component social dels projectes finançats.

El Consell ha prioritzat l'emprenedoria social per a incrementar el retorn social de l'activitat econòmica, des de la sostenibilitat, conjugant rendibilitat i respecte pel medi ambient.

Per tot açò, des d'aquesta conselleria, es van a escometre canvis amb profunditat en la forma de gestionar el suport públic a l'emprenedoria, de manera que l'emprenedor que es dirigisca a l'administració pública valenciana trobe un canal d'accés únic, clar i eficient, on puga resoldre les seues necessitats d'informació, assessorament i gestió de tràmits administratius.

Aquests canvis es van a dirigir no solament a l'organització, sinó també, i sobretot, a la difusió del potencial emprenedor a tots els segments de la societat valenciana, tant pel que fa als diferents grups de població com als diferents sectors productius, incidint en la rendibilitat social i no solament financera dels projectes.

En matèria d'emprenedoria, apostem per un model coordinat, col·laboratiu i transversal entre els diferents actors de l'ecosistema d'emprenedoria, sota la supervisió del Consell Valencià de l'Emprenedor, òrgan de coordinació i consultiu de la política estratègica d'emprenedoria.

Els pressupostos de La Generalitat en l'exercici 2016 no arrepleguen la creació d'una agència valenciana de l'emprenedoria, però establixen les bases per a una adequada coordinació de les polítiques de la conselleria en matèria de foment de l'emprenedoria.

Per a 2016 s'han previst les següents actuacions en matèria d'emprenedoria en el pressupost de la nostra conselleria:

Al Servof, una línia de 3.
900.
000 euros per al foment d'ocupació d'emprenedoria en projectes innovadors.

Així, una altra línia, amb 17.
250.
000 euros per a recolzar la contractació i prórroga d'agents de desenvolupament local i per als pactes territorials, que donaran suport i assessorament a les noves iniciatives emprenedores.
Totes aquestes accions comptaran amb el recolzament i col·laboració de les administracions locals, amb l'objectiu de dinamitzar l'activitat econòmica i fomentar la creació d'ocupació estable.

Així mateix, cal assenyalar que des del cinquanta-cinc centres Servof, d'ocupació, s'oferixen serveis de suport i assessorament en matèria d'emprenedoria als demandants d'ocupació.

També, des de la direcció general de formació professional, s'ha dotat una línia de col·laboració amb les cambres de comerç per al desenvolupament de projectes formatius que afavorisquen l'emprenedoria, amb 75.
000 euros.

La Direcció General d'Economia, Emprenedoria i Cooperativisme desenvoluparà les següents actuacions:

Hem pressupostat 470.
000 euros relatius a les accions de recolzament a l'emprenedoria.
Dins d'aquestes accions, cal destacar dues línies nominatives, de 40.
000 euros cadascuna d'elles, que pretenen incidir en el component social de l'emprenedoria.
La primera d'elles té com a finalitat la promoció de finances ètiques i alternatives per a empreses i entitats d'economia social.
La segona es dirigix a la promoció d'iniciatives de l'emprenedoria social i a la visibilització de la seua contribució al desenvolupament i l'ocupació del nostre territori.

També hi ha una línia pressupostària d'1.
985.
500 euros en el programa de suport de l'economia social; i una altra, amb 450.
000 euros, per a inversió en entitats d'economia social.
Totes dues línies amb gran incidència en el sector de l'emprenedoria.

De la mateixa forma, s'ha creat una nova línia d'ajudes dirigida a afavorir la constitució de noves empreses d'economia social, amb una dotació de 200.
000 euros.

També s'han establit 1.
200.
000 euros i dirigits a l'impuls de l'emprenedoria per a la promoció de l'economia sostenible.

En aquest sentit, cal destacar l'engegada d'una altra línia de finançament de projectes d'economia social, línia nominativa de transferència de capital de l'IVF, dotada amb 2.
418.
750 euros.
Aquesta nova línia d'emprenedoria social serà dirigida a recolzar projectes que es desenvolupen al nostre territori i que, financerament, siguen sostenibles en el temps.
La línia s'ofereix, quan s'adapten estrictament a açò, en forma d'ajudes a fons perdut i mitjançant la concessió de préstecs participatius.

És important ressaltar, des d'un punt de vista qualitatiu, la implementació del projecte de digitalització del registre de cooperatives, de forma que es digitalitzaran tant els expedients existents com els procediments administratius, amb l'objectiu d'agilitzar totes les gestions.

En la Direcció General de Treball i Benestar Laboral, cal destacar que, per a fomentar el treball autònom, disposa d'una línia d'ajudes dotada amb 1.
100.
000 euros.

A l'Ivace s'han programat 1.
513.
760 euros, en una línia per a la creació i creixement d'empreses innovadores i de base tecnològica.

En este mateix sentit, també s'ha establert una línia pressupostària nominativa de suport als CEEI, centres europeus d'empreses innovadores, per un import de 2.
000.
000 d'euros per al foment de valors d'esperit emprenedor i innovació.

Igualment, per al suport als projectes d'R+D+I empresarial, es compta amb 18.
900.
000 euros i es dirigirà, prioritàriament, a les pimes i emprenedors, alineant-se els instruments i temàtiques de les convocatòries als objectius temàtics del programa operatiu 2014-2020.

Finalment, per al foment de l'emprenedoria i la creació d'ocupació, hem ampliat la formació i la millora del capital humà en comerç exterior, reforçant la convocatòria de beques en internacionalització i que dirigim a joves llicenciats perquè puguen gaudir d'una formació teòrica i pràctica; hem passat de trenta, en 2015, a setanta en 2016.
Així mateix, hem convocat un nou programa de beques, exportació i ocupació, adreçada als joves amb Formació Professional, amb pràctiques en departaments d'exportació d'empreses del nostre territori.
Totes dues amb una dotació d'1.
693.
550 euros.

La direcció general de comerç també disposa d'una partida per al foment d'accions de millora de qualitat en el comerç, emprenedoria i continuïtat empresarial, per mig milió d'euros, així com 850.
000 euros per al pla Â«Comerç InnovaÂ», destinat a pimes comercials i emprenedors.

Finalment, 150.
000 euros per al foment de l'emprenedor en l'artesania.

Per concloure amb la nostra conselleria, la Direcció General d'Indústria i Energia compta, per a 2016, amb una línia pressupostària dotada amb 3.
600.
000 euros, destinada a l'impuls de plans d'acció en matèria d'indústria adaptats al nostre teixit empresarial de pimes i al procés de reindustrialització, amb l'objectiu de la millora de la competitivitat i de la sostenibilitat de les nostres empreses.

En aquesta mateixa línia, es disposa de 5.
800.
000 euros per a empreses dels sectors més tradicionals del nostre territori, com el tèxtil, la joguina, el marbre, el moble.
.
.
; i 2.
680.
000 euros per a plans d'acció per a la reindustrialització de la comarca del Camp de Morvedre.

Tot això en l'àmbit de la conselleria d'economia sostenible.
Però, com he dit abans, dins de La Generalitat, n'hi ha també més conselleries que realitzen accions en matèria d'emprenedoria.

A la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic s'han pressupostat un milió d'euros en una línia de microcrèdits i dos milions en instruments financers a càrrec del programa operatiu Feder 2014-2020.

A la conselleria de presidència, per part de la secretaria autonòmica de turisme, s'ha dotat una línia per a l'estímul de la innovació a l'esperit de l'empresa, dirigit a pimes i emprenedors.

A la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural també s'han programat diferent línies per al foment de l'emprenedoria per un valor de 19.
877.
700 euros.

Totes aquestes accions sumen al voltant de sixanta-huit milions d'euros destinats a promoure i impulsar la política d'emprenedoria en La Generalitat.

Així mateix, està previst en matèria d'emprenedoria, i en el marc del programa operatiu regional 2014-2020, una operació nova de servei d'assessorament, formació en plans d'empresa, estudis de viabilitat i tutorització i acompanyament a emprenedors, que es desenvoluparà entre 2017 i 2020 amb un import estimat de 7.
300.
000 euros per a atendre prop de dos mil dos-cents emprenedors potencials, 3.
340 euros d'import mitjà d'ajuda.

El valor afegit d'aquesta acció és que ofereix un servei de suport a emprenedors o emprenedores i els guia a aquests en la concepció estratègica del seu negoci previ a la seua engegada.

Per a impulsar aquestes iniciatives i actuacions, el govern de La Generalitat compta amb el suport del Consell Valencià de l'Emprenedoria.

La Llei 2/2012, de 14 de juny, de La Generalitat, de mesures urgents de suport a la iniciativa empresarial i els emprenedors, microempreses i xicotetes i mitjanes empreses de la Comunitat Valenciana, va crear el Consell Valencià de l'Emprenedor com a màxim òrgan interdepartamental de coordinació i consulta amb participació social en matèria d'impuls de les polítiques de suport als emprenedors.

El Consell Valencià de l'Emprenedor està compost per representats de les administracions públiques i de les institucions acadèmiques, socials i econòmiques relacionades amb la cultura i el foment de l'emprenedoria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.
Està adscrit a la conselleria d'economia sostenible, i la seua coordinació i suport tècnica correspon a la Direcció General d'Economia, Emprenedoria i Cooperativisme.

El 7 de gener de 2015 es va constituir el Consell Valencià de l'Emprenedor com a màxim òrgan interdepartamental de coordinació i consulta.
El seu objectiu és tractar i traçar una estratègia conjunta per al foment de l'emprenedoria a mitjà i llarg termini de forma coordinada entre els sectors públics, l'administració, la universitat i el teixit empresarial, segons el principi de col·laboració publicoprivada.

El 29 de gener de 2015 es va reunir la seua comissió executiva i va proposar la creació de tres grups de treball: bones pràctiques d'emprenedoria -era un-; cultura, ecosistema de l'emprenedoria; i, per un altre costat, finançament.

La Sotsdirecció General d'Economia Social i Emprenedoria va coordinar les reunions amb els citats grups dels quals van formar part trenta-cinc entitats públiques i empreses.

El canvi de Consell, derivat de les eleccions del passat mes de maig, ha suposat la renovació dels càrrecs directius de les diferents conselleries amb la conseqüent renovació dels membres nats i dels designats per les diferents conselleries implicades en la gestió de les polítiques d'emprenedoria.

Com a conseqüència, a l'últim trimestre de 2015 es va resoldre l'actual composició del ple del Consell Valencià de l'Emprenedor que va ser convocat l'11 de desembre passat.

En aquesta reunió el Consell Valencià de l'Emprenedor, a partir de les recomanacions dels grups de treball en línia amb les propostes de l'organització per a la cooperació i el desenvolupament econòmics en matèria d'educació i les prioritats de la Unió Europea per a l'Horitzó 2020, va establir les directrius per al reordenament i millora de l'ecosistema emprenedor del nostre territori.

La visió de futur que proposa el Consell Valencià de l'Emprenedor per a l'ecosistema emprenedor al nostre territori es basa en els següents eixos:

Emprenedoria en tots els àmbits per part de totes les persones: jóvens, sèniors, dones, col·lectius específics; per part de totes les empreses, entitats i associacions: pimes, les ONG, clústers d'economia social en tots els sectors: tradicionals, cultura, socials, emergents; amb innovació i talent en qualsevol format, tant en innovació social com innovació tecnològica i econòmica.

Millora de la governança de l'ecosistema a través del Consell Valencià de l'Emprenedor atorgant-li competències de coordinació i orientació en l'assignació de prioritats pressupostàries, revisió i control d'indicadors d'impacte i acció.

I establir un canal d'accés únic, clar i eficient on es done resposta a les necessitats d'informació, assessorament i gestió de tràmits administratius.

I es va adoptar el següent acord:

Â«Elaborar un pla d'acció amb horitzó 2020 que impulse la creació d'iniciatives innovadores en el marc d'un ecosistema emprenedor diversificat, sostenible i socialment responsable.

Â»Implementar les recomanacions emeses pels grups de treball en 2015 i la creació d'un grup de treball en 2016 amb l'objectiu de plantejar propostes de millora de l'eficiència a partir de l'estudi de l'actual mapa de l'emprenedoria de la Comunitat Valenciana.
Â»

Recentment, el 2 de febrer de 2016, s'ha realitzat un altra reunió del Consell Valencià de l'Emprenedor en la qual s'ha realitzat el seguiment dels acords de l'anterior sessió i s'ha constituït un grup de treball de coordinació de recursos que plantege propostes de reorganització i millora de l'actual mapa valencià de l'emprenedoria.

Així mateix, es va acordar iniciar els tràmits necessaris per a la modificació del reglament del Consell Valencià de l'Emprenedor, Decret 133/2014, de 8 d'agost, del Consell, amb vista a la millora de la representativitat del Consell.

D'acord amb el mandat del ple, la modificació es dirigirà a permetre la representació en el Consell Valencià de l'Emprenedor de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies i dels departaments de l'administració del Consell amb competències en matèria de tributs i finançament empresarial.

En resum, el nostre objectiu és que el Consell Valencià de l'Emprenedor, lluny de convertir-se en un òrgan merament representatiu, s'erigisca en la figura que establisca les directrius bàsiques que han de regir la política d'emprenedoria en la present legislatura, i esperem en futures.

Per açò, en aquestes últimes reunions del ple del Consell Valencià de l'Emprenedor s'ha abordat la tasca de definir cap a quin model d'emprenedoria han de dirigir-se els esforços de la nostra administració.

A través del diagnòstic i les recomanacions elaborades pels grups de treball constituïts en el si del Consell, s'ha plantejat la definició d'una política d'emprenedoria que permetrà un ús més eficaç dels recursos disponibles, que eliminarà solapaments i duplicitats i permetrà dirigir els esforços cap a aquelles fases del procés d'emprenedoria que actualment es troben menys recolzades.

En definitiva, la conselleria d'economia sostenible es marca el repte d'aconseguir una optimització dels recursos existents en matèria de foment de l'emprenedoria i de la innovació mitjançant l'anàlisi de les accions que realitza cadascú dels agents públics i del públic objectiu cap al qual les dirigix, i la coordinació i la reorganització de les funcions i tasques de cadascun d'ells.
(Soroll de papers) De l'anàlisi realitzada brollaran les conclusions que permetran decidir sobre la millor forma d'instrumentar la coordinació necessària en les polítiques de l'emprenedoria.

En aquestos moments, allò important no és l'instrument jurídic emprat.
La tasca prioritària és ara obtenir un diagnòstic real del nostre sistema públic de suport a l'emprenedoria, determinar les seues manques i disfuncions per a cercar el millor tractament.

I, per això, considerem que l'actual estructura administrativa amb el Consell Valencià de l'Emprenedoria, adequadament coordinada amb el si de la Direcció General d'Economia, Emprenedoria i Cooperativisme, permetrà donar cobertura a l'execució de les polítiques de La Generalitat en matèria de promoció de la mateixa emprenedoria.

D'altra banda, incidir, també, en la funció social de l'emprenedoria superant la visió estrictament financera associada al fet d'emprendre, fomentar així mateix el transvasament a l'àmbit empresarial de valors àmpliament acceptats per la societat com la igualtat salarial entre hòmens i dones, la participació de treballadors i treballadores, clients-clientes o proveïdors-proveïdores, en les decisions de l'organització, l'impacte mediambiental de l'activitat realitzada, o la selecció de proveïdors-proveïdores que complisquen uns requisits ètics mínims.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Finalitzada la primera intervenció, tindran el torn de paraula els grups parlamentaris.

En el primer dels casos, tindrà la paraula per huit minuts el Grup Parlamentari Popular.

Quan vullga.

El senyor Caballero Montañés:

Gracias, presidente.

Señor Climent, muchas gracias.

En primer lugar, me gustaría darle las gracias por comparecer en esta comisión de políticas sociales y empleo para dar cuenta de su gestión al frente de esta conselleria en materia de empleo.

Pero mi pregunta va a ser simple y directa, ¿no?
, y yo creo que, además, está en el punto número 3 del orden del día: ¿va a constituir una agencia valenciana del emprendimiento, una agencia valenciana del emprendedor?
, ¿sí o no?

Esta primera comparecencia la hemos solicitado para conocer cuáles eran los planes -como establece el orden del día- de la puesta en marcha de la agencia valenciana del emprendimiento, una agencia que en su día usted anunció, que posteriormente la secretaria autonómica, la señora Mira, pasó de puntillas por encima de ella y que, a día de hoy, pues poco o nada sabemos sobre ella.

Le solicitamos, señor Climent, esta comparecencia porque no lo teníamos claro, la verdad.

Mi compañera ya le preguntó, le hizo una pregunta escrita a la cual usted con audacia contestó, en la que le preguntaba justamente por el presupuesto de esta agencia, de la agencia valenciana del emprendimiento, y le contestó a día 15 de diciembre -no sé si lo recordará-, bueno, algo que ya ha comentado aquí, que las competencias en materia de promoción del emprendimiento se las atribuyen a la conselleria de economía sostenible, sectores productivos -algo que desde luego ya conocíamos-; no obstant això, la política de emprendimiento es transversal -algo que parece también bastante evidente- y que para el presupuesto de 2016 esta conselleria había previsto una dotación de alrededor de 57 millones de euros en materia de fomento del emprendimiento.

Es decir, mi compañera María le preguntó una cosa; usted le contestó otra distinta, ¡vamos!
, no le contestó, le hizo un regate.

Con esto pues demuestra, no lo sé, si realmente lo de la agencia era uno de esos grandes anuncios a los que nos tienen acostumbrados el Consell pero que luego rascas y no hay nada detrás, anuncios para salir del paso pero que luego, después, lo aparcan en el cajón de sastre de la ineficacia.

¡Ojalá!
, a través de esta comisión podamos tenerlo claro, establecer unos parámetros, saber qué es realmente lo que va a hacer este Consell con respeto a la agencia valenciana del emprendimiento.

No obstante, queremos saber, porque si realmente van a crear una agencia valenciana del emprendimiento, que yo soy consciente de que en sí misma no produce ningún beneficio a los emprendedores sino que dependerá de las competencias que la doten, de las funciones que la doten, de cuál es el presupuesto que le asignan a esta agencia, de la eficacia y la eficiencia en la gestión de sus programas, pero sobre todo entiendo también, y más importante, en las iniciativas nuevas que se puedan plantear.

Lo que ya le anuncio también es nuestra oposición si esa agencia al final se reduce a duplicar estructuras o a simplemente a seguir haciendo lo que ya estaba haciendo desde su propia conselleria.
Pero, bueno, sea o no sea, esperemos que si es así de verdad sea útil para los emprendedores, que yo creo que es lo que más nos importa al Grupo Popular.

En primer lugar, y si al final esta agencia valenciana va a ser una realidad, lo primero que quiero que responda es el cómo, cómo van a llevarlo a cabo, cuáles van a ser sus funciones, cuál va a ser su contenido, cuál va a ser su personal de dicha agencia y si se proponen nuevas actuaciones.

En segundo lugar, queremos que nos aclare el cuánto, cuánto presupuesto va a dotar ya que a la pregunta no nos contestó, cuánto presupuesto van a dotar a la agencia valenciana del emprendimiento porque, claro, este Consell al final nos tiene acostumbrados a unas grandes declaraciones de voluntad pero que luego no las presupuestan y, bueno, la declaración de voluntad está muy bien pero en sí si no lleva aparejado un presupuesto para llevarlo a cabo pues no sirve absolutamente de nada.

En este sentido -como ya le dijo mi compañera, y además lo ha reconocido en esta comparecencia-, la contestación en ese momento fue opaca (algú tus), tan opaca que no aparece en los presupuestos -lo ha dicho-, ni una mínima referencia a la creación de esta agencia, por eso nuestras dudas.

Y, bueno, en tercer lugar, queríamos saber el cuándo, es decir, si esta agencia realmente se va a llevar a cabo, se va a poner en marcha como ustedes anunciaron, cuándo lo van a hacer, si antes de final de año, si por el contrario les puede llevar toda la legislatura o si se van a adherir a los plazos de la puesta en marcha del cambio del modelo productivo, es decir, unos veinte o treinta años.

El compromiso del Grupo Popular con el apoyo al emprendimiento es total, señor Climent.
Nos podrá tener a su lado para todas aquellas iniciativas generadoras de empleo y a todo lo que además ha estado comentando, políticas que ya se venían haciendo y previstas desde el anterior ejecutivo, y las que se puedan plantear a partir de ahora, iniciativas de apoyo a emprendedores, a autónomos; iniciativas para potenciar la economía de mercado y la iniciativa privada, porque todas ellas son un vehículo necesario para la creación de empleo y riqueza para esta tierra, la Comunidad Valenciana que, además, por su enclave geográfico, es inmejorable -es un ecosistema en el centro del Mediterráneo- para poder crear empresas innovadoras.
Nos acompaña además el clima, nuestra actitud emprendedora.
Como ya decía un diario autonómico en una encuesta, que decía que el carácter de los jóvenes valencianos…, tenían un carácter emprendedor, que el emprendedor se inclinaba más por emprender que por ser funcionario, y eso hay que aprovecharlo y potenciarlo.

Dice, señor Climent, también que para usted el emprendimiento es una prioridad, pero de sus actos no se desprende tal consideración.
No le pedimos que abanderen todas las iniciativas emprendedoras, sino que favorezcan y apoyen, y que por lo menos no sean un obstáculo a la iniciativa privada.

Podemos hablar de grandes proyectos emprendedores y con alto grado de contenido innovador, como Alcoinnova o Puerto Mediterráneo, que por acción o por omisión, que de forma directa o indirecta el Consell o algunos ayuntamientos, que de ellos también dependen, están obstaculizando a esto.

Les pedimos, por tanto, que permitan que la iniciativa privada, que los grandes emprendedores de esta comunitat, que las personas con ideas y con voluntad de innovar puedan hacerlo sin ponerles cortapisas, sin obstaculizar su iniciativa, sin cercenarles a impuestos y a trabas burocráticas; que lo importante aquí es hacer más fácil y llevadera la ardua labor del emprendedor que pone en marcha su nuevo negocio, y que no sean un obstáculo a aquellos emprendedores que se buscan la vida para poder sobrevivir.

Como decía antes, en todas aquellas materias, actuaciones e iniciativas en pro de apoyar a los emprendedores, a las personas que deciden esta ardua labor, el Grupo Popular va a estar a su disposición y a su lado.

Muchas gracias.

El senyor president:

Gràcies, senyor Caballero.

A continuació, tenen el torn de paraula els grups diferents al proponent, en ordre de menor a major en representació.
Per tant, té la paraula el Grup Parlamentari Podemos-Podem, per un total de quatre minuts.

El senyor Almería Serrano:

Moltes gràcies, president.

Conseller, bona vesprada.

Benvingut a esta casa, que és la seua, i agraïm molt la presència en temps escassos de compareixences.

Una vegada més, i que probablement no estarà l'última, compartim gran part del diagnòstic que ens fa de la situació.
Estem davant d'un sistema de foment de l'emprenedoria i de l'ocupació molt atomitzat, amb molts agents i molts actors, que probablement ens podria dur a una errada de, en lloc de coordinar el sistema, voler eliminar actors, que tampoc dic que.
.
.
, possiblement seria necessari en algun dels casos, però no evidentment en tots, ni no com una política general per a la racionalització del sistema.
I sí que, evidentment, es fa necessària eixa coordinació.
El tindre el sector atomitzat ens pot dur alguns problemes de solapament d'activitats i funcions, però també ens durà a la maximització en la captació de recursos, que hui en dia crec que és un dels objectius importants dins d'este sistema.

La coordinació necessària que, bé, evidentment.
.
.
, probablement faja més necessària la voluntat política de fer-ho, que no l'existència d'una estructura concreta, com puga ser ni el Consell Valencià de l'Emprenedor, ni una futura agència valenciana de l'emprenedorisme, que per la mateixa existència garantiren eixa coordinació.
Pot ser que sí i pot ser que no.
Crec que és la voluntat i la necessitat de fer-ho el que ens pot dur a eixa, ja no necessària, diria imprescindible coordinació d'este sistema tan atomitzat.

Compartim en gran part el primers trets, les primeres línies d'actuació.
Sí que trobem en falta un compromís de la seua conselleria pel que fa a establir una sèrie d'objectius concrets, és a dir, posar-se unes metes per la creació d'ocupació, que crec que més que altra cosa, ens serviria per a avaluar, que és un dels grans reptes que crec que té el seu departament.
Partir d'un diagnòstic, d'una línia base, és a dir, d'una situació actual, en la qual poder comparar eixa bateria gran de mesures destinades al foment de l'emprenedorisme i de l'ocupació, en les quals, en trets generals, també estem d'acord, però són, per dir-ho d'alguna forma, tradicionals.

Jo sóc exfuncionari de l'antic INEM i, en fi, veig moltes coses que ja se feen durant molts anys, la qual cosa no vol dir ni que siguen.
.
.
ni eficients, ni deixen de ser-ho.
Ahí ve la importància del que considerem que va estar clau, i és el poder dur un seguiment, una activitat d'avaluació que podria desdoblar-se en el curt termini i en el mitjà termini.
A vegades, quan hem parlat d'avaluacions en terminis molt llargs, me dóna un poc de por, perquè si no pillem a temps, ni avaluem quines són les polítiques que realment estan impactant i estan procurant que el sistema funcione, i quines polítiques, encara que tinguen grans dotacions, no estan portant res al sistema, doncs probablement no ens faja avançar.

Estem d'acord en els eixos de futur i jo posaria també en el punt de mira una cosa que ha aparegut de forma transversal en la disfuncionalitat de molts dels departaments de la Generalitat valenciana, que ha segut els problemes de la governança.
La millora de la governança creem que és un tema fonamental perquè este sistema actue i actue de la forma en què tots volem.

També -i ja per finalitzar, perquè se m'acaba el temps- s'ha fet una menció, una menció per damunt, a un col·lectiu que pensem que és clau en el tema de l'emprenedorisme, és el col·lectiu dels autònoms.
Posem a la seua disposició el treball i les conclusions d'una mesa per al foment del treball autònom, que s'ha creat des del consens de cinc grups parlamentaris, per a profunditzar en este problema: què pot implicar el prendre mesures i decisions sobre temes que van, possiblement, més allà del seu departament, però que actuarien de forma transversal en el foment de l'emprenedorisme i en aconseguir que este col·lectiu siga clau, aixina com ho pensem també en l'economia social, per això ja ho vam fer en les esmenes que vam fer als pressupostos, perquè al final els objectius d'ocupació.
.
.
, que crec que han d'estar clars també, i això és una cosa a la qual l'emplace perquè se clarifique, i que al final puguem tenir un sistema de foment de l'emprenedoria i de l'ocupació que siga eficient.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor Almería.

A continuación, té l'ús de la paraula el Grup Parlamentari Ciudadanos, per un temps també de quatre minuts.

La senyora Sánchez Zamora:

Muchas gracias.

En primer lugar, darle la enhorabuena…, ¡ay!
, perdón, la bienvenida al señor… -la enhorabuena ya se la di en su momento- la bienvenida al señor conseller, más que nada porque durante mucho tiempo hemos lamentado la falta de importancia que se le había dado, por parte del Consell, al tema del empleo, en este caso a la emprendeduría, y la verdad es que esperábamos encontrarnos medidas un poco más concretas.
Pero aun así queremos hacer desde Ciudadanos una crítica constructiva y aportar cuáles son nuestros puntos de vista, que a lo mejor cabría remarcar.

Y es que uno de los puntos que vemos que es importante es: sería interesante crear una línea formativa de emprendeduría multidisciplinar que se amoldase a los distintos ámbitos, ya que podemos encontrarnos con jóvenes que sin ninguna experiencia laboral, recién salidos a lo mejor de la universidad, se deciden por esta vía de la emprendeduría nada más acabar su formación universitaria o, a lo mejor, gente que, tras muchos años trabajando en un sector determinado, se decide por iniciar su propio negocio, pero en ninguno de los dos casos tienen una formación necesaria o específica para regentar este reto.
Y estamos hablando de una formación concreta y específica para cada ámbito y para cada sector.
Para nosotros sería bastante importante.

Luego, ha hablado durante gran parte de su intervención sobre la importancia de la búsqueda de financiación.
La conselleria debería impulsar la misma con la apertura de nuevos programas de financiación y haciendo de contacto entre emprendedores y financieros.
Un verdadero apoyo consistiría en crear ayudas y subvenciones en los que la conselleria financiase proyectos atendiendo a los criterios sociales, como bien ha dicho, y de viabilidad.

Otra de las necesidades con las que se encuentran los emprendedores es la de superar todas las trabas burocráticas y económicas necesarias para crear una empresa.
Por ello es necesario crear una oficina del emprendedor… como ventanilla única, en la que el emprendedor pueda solucionar todos sus problemas legales y de tasas evitando extender el plazo de creación de la empresa, que en algunos casos llega a los nueve meses -creemos que esto es excesivo-, sin la necesidad de acudir a las distintas administraciones.

Al mismo tiempo, es necesaria la coordinación con las demás instituciones y entidades que apoyan a los emprendedores, especialmente las universidades y las cámaras de comercio, por lo que resultaría útil recopilar todos los programas de ayuda que se realicen en estas entidades, para dar al emprendedor una información de las posibilidades que se le ofrecen en la comunidad.

Y, por último, otro de los graves problemas de los emprendedores es la corta vida de su empresa.
Estamos hablando que aproximadamente el 10% no llega a los tres años.
Por ello deben extenderse los programas de asesoramiento, mediante un seguimiento del proyecto y tutorización del mismo, y ayuda a los emprendedores, a la vez que sería beneficioso llevar a cabo ayudas fiscales durante los primeros años de vida de la empresa y, como bien apuntaba ya casi al final, también a los autónomos.

Y nada, reiterarle el agradecimiento por su comparecencia y animarle a que desde el Consell sigan trabajando en medidas concretas para el empleo y la emprendeduría.

Gracias.

El senyor president:

Gràcies, senyora Sánchez.

A continuació, té l'ús de la paraula el Grup Parlamentari Compromís, per un temps de quatre minuts.

La senyora García Muñoz:

Moltes gràcies, senyor president.

Fa anys que parlem molt d'emprenedoria i d'innovació.
Talent i valentia no ens en falten en la nostra terra, però el sistema patix moltes deficiències, degudes a la falta de voluntat i a la mala praxi dels anteriors governs.

Desgraciadament, i per molts anys, bones idees i iniciatives no han pogut fer-se realitat per temes com l'enxufisme, el malbaratament i decisions arbitràries i, en la majoria dels casos, poc transparents.

Des de la idea inicial, durant tot el procés de creació i en la consolidació d'una iniciativa empresarial, l'acció política és clau per determinar les oportunitats d'èxit dels nostres emprenedors i emprenedores.
I aquesta acció política ha anat més en contra d'aquests emprenedors i emprenedores, que no per a afavorir-los.

Des de Compromís hem denunciat les iniciatives de l'anterior Consell, com la Valencian Global, ara investigada per la justícia, on diners públics que suposadament hagueren hagut de beneficiar projectes d'emprenedors s'han adjudicat sense publicitat ni competència.

Cada acció de suport a l'emprenedoria realitzada per anteriors governs té l'ombra de la sospita i l'amiguisme, i això ha llastat qualsevol iniciativa empresarial en anys anteriors.

L'actual entorn econòmic es caracteritza pel seu dinamisme i per una creixent competència.
I els emprenedors i emprenedores necessiten un govern que defense els seus interessos.
Aquest Consell ha posat damunt de la taula una estratègia clarament definida i una visió a mitjà, llarg termini de foment de l'ecosistema emprenedor.

Aquestes empreses s'enfronten a riscos per falta de planificació o d'experiència, per desconeixement, per falta d'accés al crèdit i al finançament, a ajudes, etcètera.

Promoure la iniciativa empresarial i una millor coordinació en les estructures institucionals, els programes, la transparència i la publicitat dels mateixos fa que realitzem un ús racional dels fons públics i vertebrem verdaderament la voluntat política per fomentar la creació d'empreses.

Les xifres no enganyen i els pressupostos del nou govern mostren un clar compromís amb aquests projectes i empreses, que tenen un gran retorn social.

Els programes que tenen com a objectiu impulsar la cultura de l'emprenedoria sostenible al País Valencià, afavorint l'esperit empresarial i l'autoocupació, sumen, com bé ha dit vosté, al voltant de sixanta-huit milions d'euros.

Aplaudim en particular el suport a l'emprenedoria social, no tan coneguda ací com a l'exterior, que fomenta el creiximent sostenible, integrador i intel·ligent a través de l'engegada de solucions innovadores a problemes de la societat.
A més, a aquests sectors se'ls atribuïxen una creació de llocs de treballs més estables i en moltes ocasions ocupats per segments de la societat més vulnerables, cosa que ens fa més resistents a la crisi que en altres sectors.

Exemples d'emprenedors socials en tenim, com la doctora valenciana en ciències químiques Pilar Mateo, reconeguda internacionalment per crear una pintura contra determinats paràsits que està salvant vides a Amèrica llatina i a Àfrica.
Aquest ha de ser l'objectiu de la seua política.

La setmana passada el Comité de les Regions va seleccionar el País Valencià per a formar part d'un projecte europeu anomenat Â«Boost EERÂ», per a l'ecosistema emprenedor de la comunitat, i les actuacions impulsades per la conselleria d'economia pel suport a l'emprenedoria juvenil.

Tenim un gran potencial per explotar, i per això pensem que és necessari un canal d'accés únic clar i eficient amb l'administració per als emprenedors.
I invitem la conselleria d'economia a continuar treballant per acabar amb la gran dispersió d'agents i d'accions públiques en matèria d' emprenedoria, o almenys perquè aquestes estiguen coordinades.

Perquè dintre d'un entorn que afavoreix la innovació, les administracions han de jugar el paper de facilitadores, procurant oferir serveis i un marc legal favorable, estable i el més transparent possible amb igualtat de condicions per a tothom, perquè l'activitat emprenedora siga el vertader motor de l'economia valenciana.
L'encoratgem a continuar treballant com hui ens ha exposat.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyora García.

Per últim, en este torn té l'ús de la paraula el Grup Parlamentari Socialista, per quatre minuts.

La senyora Andrés Sanchis:

Gràcies, president.

I gràcies, senyor conseller, per acompanyar-mos esta vesprada ací, a esta Comissió de Política Social i Ocupació.

Bien, tiene usted seguramente una de las responsabilidades más importantes dentro del Consell, porque planificar el presente y el futuro de la economía valenciana y crear empleo sin lugar a dudas es una tarea muy importante.
Hace apenas unos días, una semana, creamos en el pleno una comisión para el estudio de la pobreza y la desigualdad social.
Como todos sabemos, el mayor responsable de ese 35% de pobreza y exclusión social es el desempleo.

Por eso sus éxitos van a ser los éxitos de todos y la esperanza para muchos, que muchas personas están esperando en este momento un puesto de trabajo, que es primordial para poder tener una mínima calidad de vida.

Usted nos ha presentado un plan de trabajo, iniciativas que pretenden impulsar proyectos técnica y financieramente viables, pero sin olvidar la vertiente social.
Es decir, una herramienta para la inserción social y laboral de jóvenes, pero también de ese sector de población de personas más mayores.

La conexión entre lo social y lo autonómico, incluyendo la diversidad de realidades y el compromiso con la innovación, la formación, que también ha mencionado, tanto para licenciados como para estudiantes de formación profesional, el acompañamiento en la búsqueda de ese empleo, el reto de crear empleo a partir de la potencialidad de las personas y el reconocimiento de las pymes que impulsan proyectos propios, asumiendo riesgos y con responsabilidades y capacidad de resolver problemas, son ejes fundamentales para vencer esta crisis, sobre todo estos largos años de altas tasas, alarmantes de paro.

Quiero hacer un inciso, incluso es importante ese canal único que usted ha anunciado, esa ventanilla única.
Me gustaría mencionar un artículo de opinión que vi estos días de un joven emprendedor que se llama Joan Pascual, que es de Castellón, y que pretendía abrir una heladería de cien metros cuadrados.
Y relataba cómo había ido al ayuntamiento para pedir información de qué es lo que tenía que hacer.
Y entre muchos de los requisitos que le pidieron había uno, y es que necesitaba un estudio acústico.
El presupuesto para dotar el local con todos los requisitos que se le requerían ascendía a más de veinte mil euros.
Y hacía esta pregunta: ¿no habrá llegado el momento de imponer racionalidad y simplificar el conglomerado de leyes que pretenden regularlo todo y acaban desmotivándonos?

Por eso creo que es muy importante esa ventanilla, ese canal único, un punto de referencia.
No queremos que sea importante el nombre, pero sí que exista.

Tenemos, por tanto, que escucharlos, a los jóvenes y a los mayores emprendedores, y conseguir además también que nos entiendan.

Por eso aplaudimos su voluntad de buscar el consenso contando con todos, con las instituciones académicas, a través del Consell que ha puesto en marcha con algunos cambios, con las instituciones económicas, con las oficiales y también buscando la coordinación entre las distintas consellerias, porque así conseguiremos concentrar el saber, la experiencia y la suma de esfuerzos para conseguir la máxima eficacia, sin perder de vista a los ayuntamientos, pieza fundamental para el impulso de planes de empleo que lleguen a aquellos están en una situación más complicada.

Nos ha informado también de distintas líneas en su conselleria, por un total de 68 millones de euros.
La voluntad ya está.
El dinero es importante porque mueve el mundo.
Pero también las ideas pueden cambiar ese mundo.
Y estoy convencida, después de haber escuchado, señor conseller, que tanto usted como el resto del Consell tienen unas ideas claras.

Y digo que el nombre no es importante, porque quizá esa agencia del emprendedurismo, ya anunciada, eh, por los gobiernos anteriores, precisamente en el año 2011, en el debate de política general se anunció que se iba a crear en su día, en colaboración con la Cierval y con otro tipo de instituciones, y no se creó.

No nos importa mucho el nombre, lo que nos importa es que usted consiga éxito en esos planes, en esos programas.
Se lo deseamos ese éxito al frente de la conselleria, y puede contar con el Grupo Socialista para todo aquello en lo que le podamos ayudar en beneficio de los emprendedores y las emprendedoras de la Comunidad Valenciana.

Muchas gracias.

El senyor president:

Gràcies, senyora Andrés.

A continuació, senyor conseller, té el torn, per temps il·limitat, per respondre als grups parlamentaris.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Bé, abans de res vull agrair a tots els grups el to de les seues intervencions.
I, a més a més, les propostes que d'una manera o altra han fet paleses tots i cadascun dels grups.
I que he de dir que pràcticament, sinó el cent per cent, en un 99,9%, doncs pràcticament he dit en la meua intervenció i formen part del projecte que aquest Consell realment vol tirar endavant, no?
Perquè si hi ha una cosa importantíssima en estos moments i que tots hauríem de tenir clar és que el tema de l'ocupació, del qual forma part l'emprenedoria, com no podia ser d'una altra manera, havia de ser una qüestió d'estat.

I ací, Juan Carlos, jo, perdoneu que vos diga, però m'haguera agradat que en l'Â«Avalem JovesÂ» el Partit Popular haguera presentat mínimament algunes idees, algunes propostes que pogueren haver millorat d'alguna manera també fins i tot un projecte que ha de generar o ha de propiciar eixe ecosistema o sinergies per a generar ocupació també per als joves.

He d'agrair a la resta de grups el fet que en este moment hagen aportat les seues idees, que a més a més han pogut enriquir eixe projecte que tirarem endavant, jo espere que els propers mesos.
Val?

Perquè sí que he de dir una cosa.
Portem diagnosticant sis, set mesos.
Des del diagnòstic hem preparat uns pressupostos i ara estem treballant per a intentar traure les ordres que han de fer realitat eixos pressupostos i que ens han d'ajudar a generar eixes sinergies perquè realment tinguem eixa ocupació que desitgem totes i tots.

Però és evident que tot porta un procés, que a mi m'agradaria que fóra més ràpid, però nosaltres, els diputats i les diputades anem molt més ràpid que la mateixa administració.
I aleshores ens interessem o preguntem per qüestions tripitides, perquè açò ho hem comentat ja unes quantes vegades en el Ple de Les Corts, que a la millor com avança la mateixa administració mateixa, i fins i tot el mateix dia a dia va molt apresa que conforme va l'administració, i necessitaríem que d'una manera o altra això canviara.

Però, per centrar-me, en principi no, senyor diputat.
Vull dir, el més important és allò que han dit pràcticament tots els grups, i crec que vostés també, el més important és la coordinació, que coordinem, que puguem posar, com he dit, tots els vagons, que els tenim, molts dispersos i en diferents vies, en una mateixa via.
I si som capaços de fer-ho, la veritat que la coordinació serà millor i optimitzarem moltíssim els pocs recursos que tenim.
És a dir, jo crec que tenim, i pose un altre exemple, molt bons instrumentistes, però hem d'aconseguir fer una molt bona banda, i això no és fàcil.
Hem d'haver de treballar moltíssim perquè eixa banda sone bé i que ens done els fruits que tots desitgem.

Després, una altra de les coses que no passarà per este Consell, el fet que no hi haja seguretat jurídica per a tot.
I això vull que quede palés.
I vull dir-ho pel rintintín que el Partit Popular utilitza una vegada, i una altra i una altra al fet que si Alcoinnova, que si Puerto.
.
.
No, no, seguretat jurídica.
I que no li càpia cap dubte que anem a tenir-la i anem a generar eixa confiança en aquells que vullguen emprendre.
Perquè si no generem eixa confiança i eixa seguretat jurídica no la tenim palesa, aleshores anem a perdre molt tots com a territori.
I això ho tenim clar.
El que passa és que hem de passar totes les traves legals i administratives que tenim per a poder tirar endavant algun que altre projecte.

I no vull entrar en el tema de les ATE perquè d'una manera definitiva quede clar què és el que pensa el conseller de les ATE.
Si vol en un apart li ho explicaré, perquè probablement si les ATE s'hagueren utilitzat bé des del primer moment, estaríem tots d'acord en eixa figura.
I dic bé des del primer moment si haguérem fet, per exemple, una ampliació de polígon industrial al costat d'un altre que hi ha.
Però conforme s'han fet, vosté analitze-ho.
(Veus) Home!
i probablement, a partir d'ahí, podrem pensar si l'ús d'eixes ATE ha sigut adequat o no ha sigut adequat.
Val?
Però que ja parlarem.
Estem parlant en general.

Clar, i al final el que he de dir-li és que em sembla, perquè l'he sentit moltíssimes vegades, que és un discurs molt estandarditzat, molt repetit.
Aleshores, jo el que també m'agradaria, que en este cas des del Partit Popular, vingueren noves idees que aportaren millores reals a projectes concrets, eh, que puguen ajudar l'emprenedoria.
I no crítiques, una darrere de l'altra, dient que nosaltres posem obstacles o no posem obstacles per a un projecte o un altre.

Que jo sàpia, este Consell i esta conselleria, en funció de la legalitat vigent, no ha posat ninguna pedra a cap carro en el camí.
I, si no, diga noms i cognoms de projectes concrets.
Però, que jo sàpia, ninguna en estos moments.

Després, gràcies al diputat Pepe Almería per les seues propostes que ens ha fet.
Coincidim, com vosté molt bé diu, en moltíssimes qüestions.
I sí que he de dir-li que el seguiment i l'avaluació per a nosaltres són fonamentals.
Però el seguiment encara més.
En tota la qüestió de l'emprenedoria és evident que si no estem al costat dels emprenedors des del moment que comencen, perdem moltíssims emprenedors i perdem moltíssimes empreses en un curt termini de temps.
Això no ho podem permetre.
I, per tant, sí que anem a treballar des de la conselleria en portar eixe seguiment des del primer moment.
Pensem que és fonamental, no?
És a dir, ahí anem a trobar-nos, no?

Després, allò de la millor governança.
A nivell polític estem treballant per tenir una millor governança.
El que també m'agradaria que quedara palés és que ens han deixat una estructura realment molt deficient.
I nosaltres volem treballar amb els funcionaris i funcionàries, i de vegades ens costa, ens costa perquè ens falten mans per a poder agilitar qualsevol projecte en el procés administratiu que li toca.
I això és un handicap, un problema que tenim en aquestos moments, que també el Consell està intentant resoldre de la manera més ràpida, no?
Però és bàsica també que per la millor governança tinguem una estructura mínimament adient per a poder treballar millor.

I dir-li que tinc, això que estan treballant pel tema dels autònoms, ja tinc jo també la documentació.
I sí que m'agradaria que totes eixes propostes anem treballant-les conjuntament.
Nosaltres també tenim la intenció de donar suport directament els autònoms, perquè també són peces fonamentals.
I fins i tot si hem de canviar legislació que puga millorar la seua condició, doncs estem disposats a fer-ho.
Si a més a més ve de Les Corts el mandat, ho farem, eh, perquè crec que és el que ens toca.

Respecte a Ciudadanos, a la diputada Mari Carmen, dir-li que coincidim.
Vull dir, la finestreta estem treballant-la.

I tant a vosté com a la diputada del Partit Socialista, Conchxa, els conteste al mateix temps pel tema de l'adminsitraciól'administració, racionalitat en l'administració.
És una assignatura pendent que tenim i que tenim d'aflaquir-la d'alguna manera o altra.

Dir-los que estem estudiant -també és una qüestió que el Consell està treballant- el tema de la burocratització en el seu conjunt i, probablement, la conselleria d'economia comence a treballar-ho d'una manera singular, perquè té una afecció molt més directa en la ciutadania, i en la possibilitat d'agilitzar-la al màxim perquè els proejctesprojectes puguen ser més ràpids o puguen estar més ràpidament en el carrer.

Seguiment i tutorització, ja ho he contestat.
Pensem que és fonamental i que treballarem.
I també li concrete… Vull dir, les ordres, a partir d'ara, jo crec que començaran a donar els seus fruits.
Esperem avaluar-ho això en no massa mesos.

A Compromís, a la diputada Teresa, l'única cosa que tinc de dir-li és que gràcies per posar en positiu tot allò que hem començat a fer i que espere que els reusltatsresultats no tarden massa a vore's, perquè, en definitiva, ens van a totes i tots.

I per a acabar, compartisc al cent per cent les paraules de la diputada Conchax.
És de veres que tenim un problema de desigualtat molt gran en la Comunitat Valenciana.
És de veres que les espectattivesexpectatives en aquesta conselleria, per allò que representa la mateixa, són altes.
El que jo no vull perdre mai de vista…, aquest conseller i aquesta conselleria som simplement un instrument al servei de la ciutadania i que totes i tots hem de posar una miqueta de la nsoitranostra part i el nostre granet de sorra per a intentar canviar totes les dinàmiques que fins ara teníem.

Nosaltres anem a intentar generar eixa confiança, anem a generar eixe ecosistema, anem a posar ordre en totes les polítiques actives d'ocupació que anem a tirar endavant i anem a vore si fem possible que aquells que tenen d'ocupar, realment tinguen eixa confiança per a ocupar.
Perquè, al final, no hem de perdre de vista que nosaltres no ocupem -ja m'agradaria el tindre la possibilitat d'ocupar a moltíssima gent-, però sí que tenim eixes possibilitats de fer les polítiques adients perquè aquells que tinguen d'ocupar ho facen.
I anem a vore si és possible.

I, clar, tots els agents són importantíssims, tots.
Jo, com a municipalista, des de fa moltíssim anys, està claríssim que els ajuntament són una peça fonamental, però també les mancomunitats hem de comptar amb elles, els sindicats, els impresarisempresaris.
I en això, ja parlarem ara després, perquè crec que ve un altre tema també, que serà un poc repetitiu al tema de l'ocupació, d'eixos pactes territorials per a l'ocupació que ens han de donar eixa visió, des de baix, de la realitat que tenim en tot el territori i de les necessitats que tenen en cada territori per tal de poder, sobre eixes necessitats, treballar i enganyar-se el mínim possible en les actituds o accions que fem des del mateix govern.

Per tant, pense que anem pràctciamentpràcticament la totalitat, o un 99,9%, com he dit, en la mateixa línia.
El que es tracta ara és de vore si som capaços de capgirar la situació i fer possible, en un termini no massa llarg de temps, eixos desitjos que tenim que hi haja moltíssima gent ocupada i no tanta desocupada com tenim en estos moments.

I a més a més, amb molta precarització, que això cal dir-ho, i a nosaltres no ens agrada.
A nosaltersnosaltres ens agrada que els sous comencen a ser mínimament dignes.
I això també ho tenim de treballar.
I també estem treballant en altres aspectes, com el tema de la productivitat, etcètera, etcètera, en diferents vessants també per a guanyar llocs de treballs per a la nostra gent.

El senyor president:

Gràcies, senyor conseller.

I a continuació, sol·licitem si hi ha torns de… per a aclarir alguna qüestió.
¿Només el Partit Popular?
Bé.
Té un temps de quatre minuts per a formular les seus sol·licituds d'aclariment.

El senyor Caballero Montañés:

Gracias, presidente.

Gracias, conseller.

La verdad es que hemos venido aquí a escuchar su gestión.
O sea, le hemos pedido nosotros la comparecencia a usted para que venga a contarnos, bueno, qué iba a hacer con ese anunció de la creación de la agencia valenciana del emprendimiento, no para que, bueno, usted riña a un diputado, digamos, del Grupo Popular, por si el procedimiento o el proceso participativo, que ustedes planteaban con respecto a un prgoramaprograma, respecto a Â«Â«Avalem JovesÂ», no se lo hubiésemos hecho llegar.

Nosotros lo que hemos presentado ha sido una solicitud de comparecencia en esta comisión, en estas Cortes, en el parlamento, que yo creo que es donde justamente los diputados tenemos que trabajar para hacerle llegar todas esas ideas.
No puede decir: Â«Oiga, envíeme sus sugerencias.
Â» No.
Luz y taquígrafos.
Venga usted, cuentenoscuéntenos el plan, expliquenosexplíquenos cada una de las acciones que se van a llevar a cabo y entonces podremos aportar, pero con luz y taquígrafos, no de manera: Â«Envíenme sugerencias por correo.
Â» No creo que sea la mejor manera ni en pro de la participación ni tampoco en pro de la transparencia que tanto predica este Consell.
Cuando habla de la seguridad jurídica, muy bien, muy bien, seguridad jurídica, pero hay muchos millones de euros que están paralizados, paralizados, justamente porque no atienden, no atienden a esto.

Bueno, respecto también al programa de Â«Avant JoveÂ», ya que lo ha mencionado -y no sé-, le quería preguntar si conoce la diferente entre Â«Avant JoveÂ» y Â«EmprenjoveÂ».
Â«EmprenjoveÂ» es un servicio… era un servicio, porque ahora mismo ya no existe, lo han dejado… ha dejado de funcionar por decisión de este Consell, en el que justamente tenía formación en emprendimiento juvenil, apoyo a los jóvenes que querían emprender, que tenían una idea de negocio, que la querían poner en marcha.
Daban formación presencial y online en materia de gestión empresarial, de régimen de trabajadores autónomos, de nóminas, de contratos… Solo en 2015 se formaron, a través de este programa, 3.
625 jóvenes, 3.
265 jóvenes que recibieron formación.
Consultas de este programa, 7.
587.
Se lo puedo contar porque he recibido justo hoy una respuesta a la pregunta que le hice por los datos, el balance de Â«EmprenjoveÂ».

Sabe usted que el programa de Â«EmprenjoveÂ» ofrecía asesoramiento jurídico, económico, laboral y de márquetin a esos jóvenes que querían emprender y que además le daban un acompañamiento, un seguimiento para darle forma a su empresa, para hacerle un plan de negocios, un plan de márquetin, un plan de viabilidad y poder ponerlo en marcha de forma gratuita a través del punto PAE, punto de apoyo al emprendedor, del Instituto Valenciano de la Juventud, al que, por cierto, pues le quiero decir que tenía muy buenos resultados, muy buenos resultados.

Concretamente, y según me cuentan aquí, y me dan los datos, pero también tengo los datos que daba el CIRCE, el Centro de Información y Red de Creación de Empresas del ministerio, pues en este último año 2015, se crearon 433 empresas solo a través de las oficinas del Ivaj.
Más de una empresa y media al día, casi dos, si contamos los días hábiles.

Por tanto, una herramienta que era tan buena, tan importante para los jóvenes, có9mo ustedes han dejado caer este programa que era tan importante para ellos, dejando sin atención a esos jóvenes emprendedores,  que le recuerdo están sin atención, según su planificación, que nos ponían en el programa Â«Avalem JovesÂ», no hay servicios de apoyo al emprendimiento hasta 2017.

Si de mis sugerencias hubiese valido que hoy mismo ya estuviese esa atención y apoyo a los emprendedores, pues, oye, entiendo que hubiese sido necesaria.
(Veus) Pero creo que podrían haber hecho mucho más por los jóvenes emprendedores en esta comunidad.

Muchas gracias.

El senyor president:

Gràcies, senyor Caballero.

Per a finalitzar esta compareixença, té vosté, senyor conseller, quatre minuts.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Bé.
Jo no bonegue aa ningú.
Vull dir, si vosté es sent 'ha bonegat por mi, doncs fantàstic, això és que vosté amb poquet té prou.
Vull dir…

Concretament, nosaltres, quan donem participació, és perquè volem ser transparents i no amaguem absolutament res.
Vull dir, vosté ha tingut la possibilitat de tindre el document Â«Avalem JovesÂ» al mateix temps que qualsevol grup present en la cambra de Les Corts.
I si, vosté mateix ho ha dit, haguera pogut fer eixa aportació, probablement, a la millor, l'Â«l'Avalem JovesÂ» podria ser molt més complet.

Per tant, jo crec que és un error.
I si vosté, (veus) i si vosté vol… Sí, però a la millor ho pot fer quan ja estiga engegat.
És a dir, que un ha de saber marcar els tempus.
I probablement després vol jugar vosté molt més a política que a la millor el treballar perquè el projecte en sí que tirem endavant puga ser millor per a la ciutadania, doncs a la millor el que fa és això, i s'esperae que el projecte estiga engegat per a fer vosté les propostes i la millor no les podem incloure.
Vull dir, és una qüestió de processos i de tempus.
Vosté elegix els que creu des del seu partit, però a la millor resulta que arriba tard.
I no arriba tard en benefici probablement únic i exclusiu de vosté, i podent arribar a la ciutadania, resulta que no arriba.

Jo l'únic que dic és que la diferència està clara respecte al projecte que vosté diu, i és la transversalitat molt més ampla que presenten aquests projectes.

I només li dic una cosa, ja per a acabar:, 46,4% d'atur juvenil menor de vint-i-cinc25 anys.
Per tant, vull dir, per molt que diga vosté que han fet molt quan estaven governant, la veritat que amben els números no es demostren.
Eixa és la realitat.

De totes maneres, moltes gràcies.
I si vol fer eixes aportacions, encara està en disposició de poder fer-les.

El senyor president:

Gràcies, senyor conseller.

Donem per finalitzat el punt 3tres de l'ordre del dia, però no se'n vaja perquè…

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

¿Em toca encara?

El senyor president:

…està convidat en el punt 4quatre, que en concret és la compareixença del conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball per a informar sobre el pla de treball en matèria d'ocupació, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular.

Per a la seua explicació, té l'ús de la paraula per temps il·limitat.
Quan vullga.

Compareixença del conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, senyor Rafael Climent González, per a informar sobre el pla de treball en matèria d'ocupació, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular (RE número 3.
520)

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Senyor president.

Senyores diputades, senyors diputats.

Abans de començar a detallar les actuacions en matèria de polítiques actives d'ocupació, voldria contextualitzar un poc la situació.

Condicions estructurals del mercat laboral valencià i balanç de l'execució de les actuacions previstes per l'anterior Consell.

Aquest Consell, i espere que també siga compartit per totes i tots, té clar que aquest 2016 hauria de ser el de la plena… o el de la consolidació de la recuperació econòmica del nostre territori.

Així ho avalen també recents publicacions i institucions de prestigi, com Funcas, Â«Previsions econòmiques per a les comunitats autònomesÂ», que preveu que l'ocupació en termes d'EPA, enquesta de població activa, cresca un 2,7% enguany, i descensos de la població aturada i la taxa de desocupació en 2016 arribe fins al 19,9%.

I el BBVA, que confirma la fortalesa de la recuperació de l'economia valenciana, confirmant que l'ocupació podria augmentar en 140.
000 ocupats en el bienni 2015-2016, si bé a tenor de les dades de conjuntura coneguts, en els últims trimestres assistim a un major pols de l'economia valenciana, amb taxes de creixement superiors a l'1% trimestral.

Ens preocupa com es fomentarà la seua recuperació, que els fruits d'esteel mateix, tant a Espanya com al nostre territori, es distribuïsquen d'una forma injusta i desigual.

No neguem que les xifres de creixement actuals conviden a l'optimisme, però no ens agraden aquestes deu dades:

176.
200 llars tenen a tots els seus actius en atur, un 8,8% del total de les llars.

Del total de contractes formalitzats en 2015 a la comunitat, només un 8,34% són de caràcter indefinit.
La resta, el 91,66% són de caràcter temporal.

La taxa de temporalitat.
El 27,4 dels assalariats té un contracte temporal.
28,4 són dones.
El 18,4 dels ocupats, 350.
700, tenen una jornada a temps parcial, acusant més aquesta circumstància les dones.

I l'increment d'aquesta modalitat contractual en aquests últims anys sembla no ser una elecció del treballador-treballadora, sinó que és acceptada pels treballador-treballadores per no trobar res millor.

Quasi la meitat, el 42,6% del nous llocs de treball al nostre territori en l'últim any, són treballadors i treballadores per compte propi, deu vegades més que la mitjana estatal.

Gran part dels aturats registrats, 248.
749 a desembre de 2015, no perceben cap tipus d'ajudes, el 53% del total.
La taxa d'atur dels valencians menors de vint-i-cinc anys se situa en el 46,4% i ha pujat més de dos punts en el trimestre.
No està existint igualtat, paritat en la recuperació.
Durant 2015 l'atur registrat descendeix entre les dones un 6,4, enfront al descens del 13,4 entre els homes.

Un 34,7 dels valencians i valencianes viuen en llars amb taxa de risc de pobresa o exclusió social, 8 punts percentuals més que en 2009 i 5 punts i mig per sobre de la mitjana estatal.
I més del 25% de les persones, el doble que en 2009, estan en llars amb el risc de pobresa i un 11,3% s'enfronten a manques materials severes.
Som la segona pitjor comunitat autònoma d'Espanya i 4 punts per sobre de la mitjana estatal.

També, en aquesta composició de lloc que estem veient, vull comentar aspectes que estaven paralitzats i que s'han hagut d'impulsar, com per exemple la congelació de prop de huitanta milions de fons europeus que la comissió havia bloquejat a la comunitat, la qual cosa va obligar aquest Consell a impulsar amb caràcter urgent una sèrie d'actuacions per a l'aixecament d'aqueixa suspensió.
Paralització o falta d'impuls de la garantia juvenil que ha comportat mantenir diverses reunions amb la direcció general de fons europeus, Ivaj i direcció general de Formació Professional amb l'objectiu de dissenyar un pla de xoc integral adaptat a les necessitats dels joves.

En matèria de centres especials d'ocupació va ser necessari habilitar de major crèdit la línia pressupostària, en aquest efecte, del manteniment dels llocs de treball de les persones amb diversitat funcional, a causa de la reducció del pressupost assignat a la Comunitat Valenciana en conferència sectorial per part del servei públic d'ocupació estatal i a la limitació dels fons propis de La Generalitat.

Vàrem garantir la continuïtat dels agents d'ocupació i de desenvolupament local, la figura del qual anava a desaparéixer o no anava a tornar a ser recolzada des del Servof.
I s'ha hagut de tramitar amb urgència l'ordre per la qual s'estableixen les bases reguladores de les subvencions destinades a finançar el manteniment dels ADL.

Problemàtica dels experts docents i precarietat del personal del Servof, reunint-nos amb el comité d'empresa i junta de personal per a donar una solució conjunta.
A més, es va iniciar el procediment d'actualització del fitxer d'experts docents, el qual roman sense actualitzar des de l'any 2007.

També ha sigut decebedor comprovar que la falta de credibilitat i confiança en el Servof és brutal.
Solament un 1% dels contractes que es duen a terme al nostre territori es vehiculitzen a través del Servof.

Amb aquest escenari, informar que des d'aquest Consell hem plantejat mesures de caràcter econòmic i social que emfatitzen a afavorir o propiciar les condicions perquè la nova ocupació generada siga estable i de qualitat.

No anem a liderar un model en què calga decidir entre crear ocupació i precaritzar les condicions laborals dels treballadors o treballadores.
Si volem que l'ocupació siga un dret bàsic de les persones és necessari, a més, aconseguir un nou equilibri en les relacions laborals, de manera que quantitat i qualitat en l'ocupació es reforcen.

Perquè açò siga possible és necessari corregir la desregularització de les relacions laborals que s'han produït en aquest àmbit en els últims temps.
Açò passa, òbviament, perquè el govern central legisle a favor dels interessos de tots els ciutadans i ciutadanes.

I, en aquesta línia, urgeix un nou estatut dels treballadors per a combatre la precarietat, oferir una nova regulació del treball a temps parcial, reduir l'escletxa salarial entre homes i dones, introduint-ne mecanismes de transparència, i recuperar el paper de la negociació col·lectiva.

Fins que açò es produïsca en l'àmbit de La Generalitat, en el compliment de les polítiques actives d'ocupació, els assenyale les principals actuacions i línies estratègiques en les quals ja estem treballant.

En primer lloc, hem engegat una estratègia valenciana d'ocupació amb la participació de tots els agents socials i institucions que desenvolupen actuacions que, directa o indirectament, afavorisquen l'ocupabilitat de les valencianes i els valencians.

Aquesta estratègia permetrà un diagnòstic consensuat de la situació de l'ocupació i les seues necessitats a la comunitat; una visualització dels recursos i serveis d'ocupabilitat en el país per tipologia i territori; una ordenació del sistema valencià d'ocupació per a assegurar un estàndard de qualitat de servei oferit als treballadors i treballadores valencians i valencianes.
I, donat el seu caràcter plurianual, l'obtenció d'una agenda estratègica i de consens amb tots els partits polítics si veritablement la pensem com el suport que necessita el canvi del nostre model productiu.

La materialització d'aquesta estratègia, juntament amb els canvis organitzatius al Servof, tindrà reflex en una norma amb caràcter de llei en la qual s'ordene el sistema valencià d'ocupació i el marc d'ordenació de les polítiques actives d'ocupació.

En segon lloc, donada la inexecució per part de l'anterior govern valencià de la iniciativa de garantia juvenil, hem elaborat un pla de xoc per atendre la situació especial dels joves en el mercat laboral, Â«Avalem JovesÂ», que instrumentara, en col·laboració amb altres agents, mobilitzant més de dos-cents cinc milions d'euros i afavorint l'ocupabilitat de fins a 80.
000 joves entre 2016 i 2020.
Els seus destinatari són els joves menors de trenta anys en situació de desocupació i que complisquen els requisits i estiguen inscrits en el fitxer del sistema nacional de garantia juvenil.
El pla arreplega accions d'acollida, orientació laboral per mitjà d'accions d'orientació i tutories, tallers d'habilitats bàsiques i transversals, accions formatives, ajudes a la contractació i mesures afavoridores de la inserció laboral.

No obstant açò, les persones majors de trenta anys, i especialment els sol·licitants d'ocupació que porten més de dotze mesos en atur, hauran de ser objecte d'un pla integral d'acció.

Per aquest motiu, s'ha engegat un grup de treball per a dissenyar el que va a ser el pla Â«Avalem ExperiènciaÂ», per a persones amb edats compreses entre els trenta i sixanta-cinc anys, dirigit a retallar la desocupació en eixe tram de població.

En tercer lloc, es va a reforçar la provisió de serveis públics d'ocupació i formació, a través d'un millor aprofitament dels recursos propis.
Com?
A través de l'impuls a la xarxa de centres propis de formació, ampliant horaris d'obertura i convocant noves borses, les quals es regeixen a través d'un fitxer d'experts docents, la regulació dels quals està desfasada, és de 2007, a més d'adaptar l'oferta formativa a les necessitats reals d'empreses i persones aturades i intensificant l'atenció personalitzada amb el reforç de les oficines Servof amb més orientadors, destinats al seguiment de demandant d'ocupació, així com a la realització d'itineraris personalitzats d'inserció reals, que permeten un vertader acompanyament a l'aturat en la seua cerca d'ocupació i aptitud d'autonomia futura a les persones usuàries.

En matèria d'orientació laboral, la implementació de l'estratègia valenciana d'ocupació abans esmentada va a ser decisiva posat que es visualitzarà el rol del servei públic d'ocupació en el mercat, assumint el seu lideratge en l'articulació del sistema valencià d'ocupació del país.

Un major protagonisme en el mercat a través de majors quotes de participació suposarà major coneixement de les necessitats del teixit productiu, el qual té importància cabdal en la funció d'informació i orientació laboral a aturats que s'ha d'oferir des d'un servei públic d'ocupació.

En relació a les polítiques de foment d'ocupació, si bé en els últims trimestres s'assisteix a una certa millorança dels indicadors del mercat laboral, és cert que aquesta acusa greus desigualtats i precarietat.
Per a corregir aquesta situació, anem a recuperar la perspectiva de gènere en les polítiques d'ocupació i adoptar mesures orientades a millorar les oportunitats d'accés de les dones al mercat laboral i manteniment de l'ocupació en tot el seu cicle vital.
A aquest efecte hem pressupostat una línia denominada ocupació de qualitat amb perspectiva de gènere.
També disposem d'una línia de foment d l'ocupació de persones amb discapacitat i inclusió social.

En matèria d'emprenedoria es desenvoluparà el programa I+E per a sectors innovadors i tradicionals i amb impacte social, abandonant-se l'enfocament d'ajuda a fons perdut, la qual ni incentivava la generació de nous projectes ni des de l'administració s'aportava cap valor afegit a la societat.
Perquè per a reduir la desocupació és important també impulsar mesures que afavorisquen l'autoocupació i l'emprenedoria i que faciliten la inserció laboral.

Per tant, de la política d'emprenedoria, que té com a objectiu fomentar el suport a les persones emprenedores per mitjà de la formació, l'assessorament i l'accés a un finançament diferenciat, així com facilitar la transferència de tecnologia obtinguda a partir de les iniciatives d'R+D+I, es deriven actuacions transversal que impliquen a més departaments de la nostra conselleria.

En aquest sentit, cal destacar les següents accions.
La Direcció General d'Economia, Emprenedoria i Cooperativisme té com a principal objectiu el recolzament de l'emprenedoria, el suport a l'economia social i la inversió en entitats d'economia social.
De la mateixa forma s'afavorirà la constitució de noves empreses d'economia social.
I, dirigit a l'impuls de l'emprenedoria, es promocionarà l'economia sostenible, així com els projectes d'economia social.

A l'Ivace s'impulsarà la creació i creixement d'empreses innovadores i de base tecnològica, es recolzaran els CEEI i els projectes d'R+D+I empresarials.
Totes tres mesures dirigides prioritàriament a les pimes i emprenedors, alineant-se els instruments i temàtiques en les convocatòries als objectius temàtics del programa operatiu 2014-2020.
Encara que estic repetint el mateix que fa un moment també té a vore amb l'ocupació.

La direcció general de comerç també disposa de línies per al foment d'accions de millora de qualitat en el comerç, emprenedoria i continuïtat empresarial.
Des de la direcció general d'indústria, amb la intenció de millorar la competitivitat de les nostres empreses, s'apostarà pel coneixement, la innovació i la internacionalització.
A més a més, s'impulsaran plans d'accions en matèria d'indústria concrets i reals, adaptats al nostre teixit empresarial de pimes i al procés de reindustrialització que vol aconseguir-se.

També aquest Consell va a revaloritzar la dimensió local d'allò que està més pròxim als ciutadans i ciutadanes.
Engegarem Â«Avalem TerritoriÂ», programa d'ocupació pública i de desenvolupament local on inclourem la contractació d'ADL i els pactes territorials per l'ocupació que ens ha de marcar les línies de treball en funció d'una política construïda des de baix on tots els agents socials, ajuntaments, mancomunitats, empresariat, sindicats, associacions ens indiquen el full de ruta a seguir des de la singularitat de cada territori i des de les seues necessitats.

La revalorització del territori, juntament amb la necessitat d'afrontar els desafiaments ambientals i climàtics del nostre país, va implicar la introducció en algunes accions d'aspectes lligats a l'ocupació verda, lligats a reduir l'impacte ambiental d'empreses i sectors econòmics i a la transformació del nostre patró de creixement.
I sempre tenint en compte el diàleg i participació social en la concepció estratègica i implementació de les diferents mesures.
Si per a l'èxit de les actuacions es requereix compromís i proactivitat és necessari escoltar i una millor coordinació entre els agents.

En relació amb el Pla de formació per aturats per a l'exercici 2016, amb l'objecte d'optimitzar els recursos destinats a millorar la qualificació del capital humà i a la generació d'ocupació, es van adoptar les següents mesures: modificació de terminis i racionalització de tràmits, a fi d'agilitzar la gestió; especialització de la formació atenent les peculiaritats territorials; increment de la formació en matèries transversals, coordinació amb altres òrgans de La Generalitat competents en la matèria; adaptar la programació a necessitats reals, prèvia consulta amb els agents clau; esforç per augmentar la dotació de fons als centres propis; confecció d'una nova graella de cursos de formació adaptada a les necessitats reals del mercat laboral.

Per abastar tots aquests objectius, els Servei Valencià d'Ocupació i Formació compta en 2016 amb un pressupost -que vostés ja saben- de 299 milions d'euros, quasi quaranta-un milions d'euros més que en 2015, el que suposa quasi un 16% més que l'anterior pressupost.

I, per desglossar els programes.
.
.
, tres programes: un de formació i qualificació professional, que està dotat amb 154 milions d'euros, és a dir 20 milions d'euros més que en 2015, un 16%; el programa de foment a l'ocupació, 74 milions i mig d'euros, un 19% més que l'any anterior; i el programa d'inserció laboral, que puja a quasi cinquanta-sis milions d'euros i suposa un 19% més que l'any anterior.

Respecte de les principals fonts de finançament: la procedent del Servei Públic d'Ocupació Estatal registra un creixement del 8,42%, i representa el 52,7% del pressupost del Servof; els fons procedents del Fons Social Europeu experimenten una evolució positiva, un increment del 57%, mentre és necessari iniciar i intensificar la seua execució en 2016, donada la inexecució de 2015; i, per últim, els fons de La Generalitat, que creixen un 12,75%, amb prop de nou milions i mig d'euros.

Respecte a la principal font de finançament dels serveis públics regionals, la qual procedeix del Sepe i es distribueix anualment a través de la conferència sectorial, ressenyar el següent: la Comunitat Valenciana és la regió que menys fons per aturat rep entre les comunitats autònomes.
La dràstica reducció de fons procedents del Sepe en aquesta última legislatura, els fons destinats pel ministeri al nostre territori, han caigut en aquesta última legislatura, un 54% en comparació de l'anterior, més de cent trenta milions entre 2012 i 2015.

Per concloure, és evident que el nostre repte principal és generar ocupació de qualitat i estable, per tal de poder regenerar el benestar social i la cohesió social i, d'eixa manera, crear riquesa.

Per a fer-ho possible, paral·lelament amb les accions anteriors i dins de les competències que també tenim a la conselleria d'economia sostenible, hem d'apostar per la innovació i per la tecnologia, hem d'incidir en la reindustrialització del territori, en la internacionalització de les nostres empreses i en un nou model energètic valencià.
Per a abastar aquest objectiu, ja estem implementant mesures en aquestos set mesos i mig que portem de govern.

Així mateix, també n'hem inclòs en els pressupostos de 2016 unes altres, que totes unides les relacione a continuació: pla energètic 2016-2020, de desenvolupament sostenible i competitivitat del nostre territori; creació del consell valencià de la innovació; impuls definitiu a la innovació i la tecnologia del nostre teixit productiu; reorientació de la política energètica cap a les energies renovables, amb l'impuls de l'autoconsum; foment del finançament empresarial per a la revitalització econòmica i l'expansió de l'activitat emprenedora; impuls del cooperativisme i de l'emprenedoria; pla de comerç de proximitat; elaboració de la nova llei de comerç sostenible; la definició d'estratègies d'R+D+I empresarial i de cooperació, orientades a territoris estratègics del País Valencià, per al creixement, desenvolupament i internacionalització dels clústers empresarials; la internacionalització de l'R+D+I, a través de la cooperació i participació en projectes europeus i l'explotació de xarxes internacionals de transferència tecnològica i de coneixement; i, per últim i acabar, l'estratègia de comunicació, promoció i difusió de projectes i empreses innovadores, participants de les iniciatives d'R+D+I promogudes des de l'Ivace.

Gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor conseller.

A continuació, té l'ús de la paraula el grup proponent, el Grup Popular, per un màxim de huit minuts.

El senyor Caballero Montañés:

Gracias, presidente.

Gracias, conseller, por su comparecencia, en esta segunda comparecencia esta tarde para explicarnos su acción de gobierno en esta materia.

Como sabe, señor conseller, hace cuatro años España vivía el mayor incremento de paro y mayor destrucción de empleo de toda su historia.
Cuatro años después, en España se reduce el paro como nunca lo había hecho antes, gracias a las políticas que tanto denostan, que tanto se quejan y a la tan criticada por ustedes reforma laboral, que en España ha recuperado casi un millón cien mil empleos destruidos en esta crisis económica y que, por primera vez en nuestra historia, iniciamos una salida de la crisis con incrementos de la contratación indefinida, aumenta la contratación indefinida en el 13% en el último año y el número de afiliados a la seguridad social también aumenta y crece al ritmo interanual del 3,2%, en la línea con el PIB, que crece al 3,4.

Está claro que esto es insuficiente, que ninguno nos podemos mostrar contentos o podemos ya darnos por satisfechos.
Porque la principal preocupación de las familias sigue siendo el empleo.
Porque hay todavía muchas familias con todos los miembros de la familia en el paro.
Mucha gente que está buscando un empleo y que no encuentra el éxito, no encuentra un puesto de trabajo.
Y más aún, más aún con la alta tasa de desempleo en colectivos con dificultades de inserción laboral, como son los jóvenes, personas con discapacidad, mayores de cuarenta y cinco años, parados de larga duración y, en general, las personas en riesgo de exclusión social.
Personas que buscan una oportunidad y, por lo tanto, no podemos dejar de trabajar hasta que estas personas vean satisfecha su posibilidad de poder desenvolver un trabajo.

Creo que en la lucha contra el desempleo estamos todos, todos los partidos políticos, y, desde luego, ahí, al Grupo Popular nos van a encontrar.
Ahora bien, lo que siempre escucho, el tarannà, siempre escucho mirar hacia otro lado, siempre escucho echarle la culpa a otro…

Si el gobierno central, si es la troica… No lo sé, quién sea.
Pero, al final, este Consell está viviendo, en gran medida, de las políticas, de la planificación, de los programas del ejecutivo anterior y, además, en su gran mayoría, de programas, son financiados por fondos del estado y fondos europeos.

Y el esfuerzo de La Generalitat, en materia de empleo, es mínimo.
Tanto es así que la secretaria autonómica del Servef, en la comparecencia del otro día, que tuvo aquí, decía en esta comisión que aumentaban los fondos del Servef un 16% gracias a los fondos del estado y a los fondos europeos y que ello, además, le permitía al Consell ahorrar en cerca de cuatro puntos en el conjunto del presupuesto.
Es decir, que Â«La Generalitat -cito textualmente- pone menos dinero para el empleoÂ».

Por lo tanto, para el Grupo Popular, bueno, más que gasto en el empleo nos parece más adecuado llamarlo inversión en empleo, inversión en políticas de empleo.
Porque ese gasto destinado a políticas activas de empleo y de formación son una inversión que retorna con creces a la sociedad.
El ahorro en políticas de empleo y formación, de apoyo a emprendedores y autónomos, de ofrecer oportunidades a aquellas personas para que puedan tener un empleo, a la larga tienen un coste mayor para el estado, un coste económico y un coste social mayor para el estado.
Y, por lo tanto, no nos gusta que La Generalitat ponga menos dinero para el empleo, porque, señor Climent, si algo necesitan todas aquellas personas que buscan un empleo y que no lo encuentran son, justamente, oportunidades.

Para el Grupo Popular, el empleo es la mejor política social y la mejor arma para luchar contra la desigualdad y la pobreza.
Porque, sin creación de empleo y riqueza, no hay ingresos para las administraciones; y, sin ingresos, no hay posibilidad de garantizar los servicios públicos fundamentales, en especial la educación, la sanidad y las políticas sociales.
Y solo a través de una economía fuerte, que sea capaz de crear empleo, puede avanzar esta sociedad.

El compromís de este Consell con el empleo no parece que llegue a los autónomos, que les reducen en los presupuestos.
Desde luego, tampoco llega a los jóvenes, ya que se cargan el citado plan de emprendimiento juvenil, Emprenjove, y que en el presupuesto, como ya he dicho antes, del programa Â«Avalem JovesÂ», no aparece el apoyo al emprendimiento hasta 2017.
Y parece que tampoco llega a las familias, porque con tantas expectativas…, tantas falsas expectativas que luego vienen a incumplir.

Pero es más, ustedes, en los grupos -y antes, me comentaba en la intervención anterior nuestra falta de propuesta; no es así, pero lo tenía para esta intervención-, bueno, no aceptan o bloquean cualquier iniciativa que venga del Grupo Popular.
Sin discutir si es buena o mala, directamente la desechan.
Bloquean, no lo sé si lo conoce, pero bloquearon en esta misma comisión una iniciativa del Grupo Popular de apoyo al emprendimiento juvenil y al refuerzo y apoyo de la constitución de cooperativas de jóvenes.

A pesar de todo ello, (se sent una veu que diu: Â«¿Tú?
¿Tú?
Â») a pesar de todo ello, el Grupo Popular seguimos trabajando… -sí, yo mismo la defendí-, el Grupo Popular seguimos trabajando, desde la oposición, para aportar nuestro granito de arena para luchar contra el desempleo.
Pero lo que no se puede hacer es una constante de culpar a otros por su falta de iniciativa y no asumir la responsabilidad de que ahora son ustedes gobierno.
(Veus)

Pero vamos a centrarnos en aquello que dijeron que iban a hacer.
Y nos gustaría que incidiesen más en esa estrategia valenciana del empleo que ha mencionado.

¿Qué solución, pregunto, han ofrecido a esas necesidades que han diagnosticado, que han detectado a través del diagnóstico?

Hablaron de que iban a poner, y lo ha comentado, ese plan de choque en 2015, con independencia de los fondos.
Lo comentó en su comparecencia en el pleno de Les Corts.
Ahí, en esa comparecencia, si nos vamos al diario de sesiones, dice que iban a contratar a cerca de cincuenta orientadores laborales, con una dotación de medio millón de euros.
¿Lo han cumplido?
¿Con cuántos orientadores laborales cuenta actualmente el Servef?

Hablaron también de, con independencia del origen de los fondos, contratar a expertos docentes para los centros de formación profesional propia, con la dotación de millón y medio de euros.
¿Lo han cumplido?
¿Con cuántos expertos docentes cuenta en la plantilla para los centros de formación propia?

Anunciaban también una campaña informativa para los jóvenes que sean susceptibles de ser beneficiados por las ayudas del Consell, con un valor de 80.
000 euros.
¿Todo esto lo han puesto en marcha, con independencia de los fondos, de la proveniencia de los fondos, en el año 2015?
Y, puesto que ahora estamos en 2016, ¿con qué fondos se ha hecho frente a este gasto?

Y ahora, pues, proseguiré en la segunda intervención, porque no me queda tiempo.

Muchas gracias.

El senyor president:

Gràcies, senyor Caballero.

A continuació, té l'ús de la paraula el Grup Parlamentari Podemos-Podem.
Quatre minuts.

El senyor Almería Serrano:

Moltes gràcies, president.

Bé, anem a comentar sobre una part de coses que ja s'han posat damunt de la taula en l'anterior compareixença del conseller.
Però sí que m'agradaria posar un poc en comú les dades que ha comentat el conseller sobre el diagnòstic de l'estat de l'ocupació; i que, al final, també compartim el diagnòstic que si bé hi ha un repunt lleuger de l'ocupació.
.
.
, però tenim clar que no s'està creant ni l'ocupació que volem ni el tipus d'ocupació que necessitem; i ací em remet a una cosa important, que és el diagnòstic del model econòmic que hem fet al País Valencià, en el qual, doncs, la forma d'eixir va ser mitjançant l'increment de la productivitat a les nostres empreses.

En l'ocupació que s'està creant, evidentment, no anem a eixe canvi de model productiu perquè no va a fomentar l'increment de la productivitat.
Necessitem adreçar -i açò és important- les polítiques a l'ocupació de qualitat, a l'ocupació de persones que puguen donar valor afegit a les nostres empreses, que són, al final, les que incrementaran la productivitat.

També ens preocupa una cosa pel que fa al binomi d'ocupació versus emprenedoria.
És a dir, el sistema de foment de l'emprenedoria entenem que és necessari i ha de ser important, però no.
.
.
, i complementari al sistema de foment de l'ocupació.
En algun moment, pot semblar que es vullga substituir un per l'altre o se pose més interés, inclús més recursos, en un que en l'altre.
És a dir, sí a l'emprenedoria, sí al foment dels col·lectius i de les persones que siguen emprenedores, evidentment, però que no siga una política que vaja a substituir la creació d'ocupació, eh?

Ens congratulem d'eixe interés, d'eixe focus en la recuperació del Servof, una casa que conec i que quan era subdirecció general de formació de l'Inem, fa molts anys, doncs, va funcionar molt bé i crec que podria tornar a funcionar molt bé.

Eixa actualització dels experts docents que en algun moment van a ser crucials en estes tasques, l'ampliació de la xarxa de centres propis que van donar molt bon resultat també, doncs, ens pareixen dos línies d'actuació molt adients en estos moments.

L'atomització de les actuacions crec que dóna compliment a un problema que, probablement, s'haguera simplificat només de donar o de posar el focus en els joves o bé en la gent que aporta experiència.

I també ens pareix molt important els programes d'aproximació al territori, a través d'eixe programa d'Â«Avalem TerritoriÂ», en el qual es done lloc a la interlocució amb els agents locals per a aportar informació, crec que és una de les claus del sistema que va ser l'aproximació entre l'oferta i la demanda.
Ací, des del nostre punt de vista, creguem que està la clau de tot el sistema.

El coneixement de les necessitats del teixit productiu, pel que fa a la nostra configuració, es fa un poquet més complexa que en altres llocs.
No sols estem parlant de la indústria.
Parlem també de les persones treballadores autònomes responsables d'un percentatge important de l'ocupació del País Valencià, de les micropimes.
També del comerç i sense oblidar les indústries creatives i el sector cultural, en estos moments absolutament arrasat i que en tota Europa porta importants estàndards d'ocupació.

L'economia social, per descomptat que ha donat -dia- mostres i ha demostrat la seua solidesa, pel que fa no sols a la creació d'ocupació, sinó per al seu manteniment en les situacions més difícils.

Sempre se mos acaba el temps.
.
.
Anem a vore.
Internacionalització, sí.
Nou model energètic, sí.
Necessitem consell de saber com.
.
.
Ja li he fet alguna interpel·lació pel que fa al tema de la internacionalització.

I per acabar, tornar a insistir en el tema de l'avaluació de les polítiques públiques, per a saber per on anem.
I una pregunta: en l'anterior compareixença ha mencionat el programa operatiu del fons social europeu per a implantar-se al 2017, una part.
És així?
Entenem que hi havia dos programes fonamentals pel que fa al programa operatiu del fons social europeu.
Un adreçat al servei d'assessorament i seguiment, i l'altre era l'ocupació.
Ara ha mencionat que un va a ser per al 2016, i abans ha mencionat que un va ser per al 2017.
És això així?
Resolga'm este dubte, per favor.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor Almería.

A continuació, té l'ús de la paraula el Grup Parlamentari Ciudadanos, també per un temps màxim de quatre minuts.

El senyor García Salvador:

Bona vesprada, senyor conseller.

Mire, des de Ciutadans tenim clar que poder crear ocupació és una tasca dificilíssima.
Moltes voltes parlem molt alegrement de l'ocupació, i és realment una tasca molt complicada.

El novembre del 2015 va estar María José Mira parlant-mos sobre el tema del Servof.
Es va parlar en eixe moment de la refundació del Servof.
Es parla d'una revolució per superar la falta de credibilitat i de confiança en el Servof.
Volem saber què s'ha fet per a recuperar eixa credibilitat.
Si anem a aconseguir ja d'una vegada per totes poder traure profit d'eixe pressupost -vora tres-cents milions d'euros- i de la gent que està treballant ahí, que com bé han dit, crec que no arribava al 2% els llocs de treball que es canalitzaven via Servof.
Però ahí tenim un instrument, però vosté m'imagine que estarà d'acord amb mi que està infrautilitzat.

De fet, n'hi havia una sèrie de portals d'ocupació privats en setembre del 2015.
Contenien 9.
240 ofertes de treball, com he dit, Infojobs, que tenien moltes més que el Sepe, per exemple o el mateix Servof.
Aleshores, en Funcas plantejàvem una integració i cooperació entre els servicis públics d'ocupació d'empreses privades i el tercer sector.
Jo no sé vosté això com ho voria.
No es tracta de privatitzar el Servof, anem a deixar-ho clar, però sí que està clar que està infrautilitzat, té molt de pressupost, però per descomptat alguna cosa no està funcionant bé.

Després, en els cursos de formació, és important la col·laboració en les pimes.
A mi em sembla bé eixa política econòmica des de baix.
(Inintel·ligible) .
.
.
una música que a mi això em sona bé.
Però el tema dels cursos de formació, tenim ja clar quines són les necessitats de les empreses, que és el primer que hem de tindre clar?
Ho tenim clar?
Tenim clar quins tipus de treballadors hem de formar?
Ho tenim clar?
Com parlen vostés amb les empreses?
Com es posen en contacte amb elles?
Com queden amb elles per a explicar això?
Quin tipus de reunions promouen?
Voldria, si és tan amable, que mos ho explicara.

Després, bé, en el tema dels aturats de llarga duració, que és un tema dramàtic, per a mosatros un tema que podia donar (inintel·ligible) .
.
.
uns nínxols d'ocupació que podien ser útils, és el tema de l'ocupació verda.
(Inintel·ligible) .
.
.
vosté estarà d'acord.
El tema del tercer sector, també.
Per exemple, en qüestions com és l'assistent personal.
És un tema que ací, a la comunitat no està en absolut desenrotllat, però pot ser interessant.
M'imagino que vosté això ho haurà tingut en compte.
Voldria que m'explicara què té pensat per a esta gent, perquè de fet he dit que l'atur (inintel·ligible) .
.
.
és alarmant.
Però és que, a part, esta gent té totes les paperetes per acabar en risc d'exclusió social o acabar en ella.

Les taxes de sortida d'ocupació estan baixes.
Se parla i s'aconsella molt el tema de l'assistència personalitzada.
Jo crec que vosté ha mencionat abans el tema.
Aleshores, bé, voldria, després en la seua intervenció, si me puguera aclarir un poquet més esta qüestió.

Després, en el tema de l'atur juvenil, doncs evidentment també tenim uns percentatges d'atur escandalosos.
La importància que té l'educació, m'imagino que vosté ho té en conte, no?
La importància que té, per exemple, i vosté haurà visitat estos dies Cevisama i haurà estat en Berlín, s'haurà fet un bon bany de realitat.
No sé si vosté coneixia el tema.
Bé, m'ha dit que vosté ve del municipalisme, però no sé si coneixia amb tanta profunditat això.
Mosatros som una comunitat que mos hem de bolcar molt en el tema de l'exportació.
Els nostres empresaris i els nostres treballadors ja saben el que han de fer.

Mosatros l'únic que hem de fer és deixar-los tranquils que treballen, donar-los ferramentes perquè ells puguen desenrotllar tot allò que porten dins.
És cert que som una comunitat emprenedora i després, allò paradigmàtic de tot açò és el que havíem comentat abans, eixos nou mesos per obrir un negoci, eixos vint mil euros que apuntava la companya del Partit Socialista del tema de l'estudi acústic.
Tot això acaba arruïnant, acaba minant la moral del que vol atendre.

Després, volia que em comentara tres preguntes: estos huitanta milions d'euros que havia parlat que havien quedat congelats en el tema d'inversió, bé, fons que venien d'Europa, això ja s'ha pogut reconduir, està ja ací?
Se va a posar en marxa per a ara, per a 2016, entenc?

Després, en el tema de discapacitats.
El tema de discapacitats, a vore, exactament vosté què proposaria ahí.
Ahí s'ha de tindre en compte també el tema de les clàusules socials.
Bé, i el tema.
.
.

El senyor president:

Vaja acabant.

El senyor García Salvador:

Sí, l'última pregunta.
El tema que està clar, perquè en això tots coincidim, és que el tema d'ocupació se parla molt llunyanament però després, a la concreció, és tot molt més complicat.
Eixe 8,34% de caràcter indefinit, només n'hi ha un 8,34%, m'ha dit vosté, de contractes que (inintel·ligible) .
.
.
A vore, com se li pega la volta en això?
Eixa és la qüestió.
Perquè estar, estan ahí.
Que tots estem d'acord que això s'ha de pegar la volta, sí.
Ara només cal dir com ho fem.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor García.

A continuació, té l'ús de la paraula el Grup Parlamentari Compromís, per un temps també de quatre minuts.

La senyora Álvaro Cerezo:

Agrair novament la compareixença del senyor conseller, i així mateix les dades que ens ha detallat, tant les positives como les negatives.
I especialment, aquestes últimes, perquè a diferència del Consell anterior, on tot era positiu i allò roín era solament un invent de l'oposició, vosté no ha deixat de banda en la seua intervenció i en les seues polítiques també els joves sense treball, gairebé un 46% dels joves valencians.
Ni l'escletxa salarial que pateixen les dones, ni el més del 25% de les llars valencianes que es troben en risc de pobresa.

Com tampoc deixa d'apuntar a una precarització del treball que es materialitza en la temporalitat dels treballs i en un alt percentatge de treballadors i treballadores que cobren per sota del salari mínim interprofessional.
Estem davant dels fruits d'una reforma laboral i davant d'una nova classe social, la classe dels pobres treballadors.
Eixa nova classe de la qual el PP no parla, però que patim la resta, com la corrupció.
I que, com la corrupció, també haurem de combatre durant aquesta legislatura.

Trist és comprovar, en paraules del conseller, la manca de credibilitat dels valencians en el Servof, un 1%, com vosté ha dit, dels contractes que es fan al País Valencià.
El Servof és del tot insuficient.
Per això que ha de ser immediata eixa nova reformulació del Servof que vosté anuncia.
De la mateixa manera, felicitar-lo novament pel pla Â«Avalem JovesÂ», i ara també pel pla Â«Avalem ExperiènciaÂ», el pla d'ocupació que, com vosté ha dit, aniria destinat a aturats de llarga durada i del qual li demanarem més detalls en una compareixença que, ja li anuncie, li hem sol·licitat des de Compromís.

Se tracta de posar directament el dit en la nafra, en aquell col·lectiu de pares i mares de família, especialment ens preocupen els majors de quaranta-cinc anys, que són, com deia el meu company de Ciudadanos, els candidats ideals per a transformar-se en aturats de llarga durada.
I després, en famílies en risc d'exclusió, de no posar-hi remei.
Abans encara tenien una RAI, una renda d'inserció activa, però que també aquesta fou eliminada en les retallades dels governs del PP, i que ens han dut a aquesta situació ruïnosa.

Agrair també el foment de l'ocupació de persones amb diversitat funcional, on les actuacions fins ara han sigut poques i la majoria per part de fundacions i entitats, i projectes que no han tingut el suport necessari per part del Consell, i que ara anem a revertir.
I també destaque, com no podia ser d'una altra manera, el pla Â«Avalem TerritoriÂ».
Donar-li valor a la dimensió local, que ja demostra vosté, quan va a recuperar els ADL que el Partit Popular havia suprimit.
Recuperar els pactes territorials de l'ocupació i donar veu als que més coneixen el territori és un encert segur.

I tot el creiximent de l'augment pressupostari, de les partides més importants que vosté mos ha descrit, però que haurà de tornar a repetir, perquè algú sembla que no ha escoltat, a Compromís ens preocupa especialment l'infrafinançament que patim al País Valencià.
I ens agradaria que ens contestara com és possible ser l'autonomia que menys rep per aturat, com vosté ha dit.
A què es deuen les retallades del ministeri?
Necessitem ja eixe finançament just al País Valencià.

I lluny d'ancorar-se vosté -i amb açò acabe- en la queixa, malgrat ser justa i no suficientment compartida per tots els grups, ens agrada el recull d'objectius que vosté ens deixa: fomentar eixe nou pla energètic, l'impuls a l'autoconsum energètic, així com la força que transmet al comerç, a l'emprenedoria, a les marques valencianes, i a la tan necessària internacionalització que ha permés que alguns sectors productius, com ara el ceràmic, hasquen pogut mantenir-se durant estos temps de crisi.

Ens consta que s'està fent un gran esforç per part de les seues direccions generals d'atraure inversors al País Valencià, en compte d'esperar, com ens tenien acostumats, que estos arribaren en veler en l'America's Cup.

Moltes gràcies i endavant.

El senyor president:

Gràcies, senyora Álvaro.

A continuació, per acabar esta ronda, té l'ús de la paraula el Grup Socialista per quatre minuts.

La senyora Serna Serrano:

Gracias, señor presidente.

Buenas tardes, señor conseller.
Gracias por estar aquí otra vez.

Porque hemos podido escucharle en esta intervención lo que van a significar los pilares de esta nueva etapa en la que preferentemente va a estimular de una manera ordenada y planificada un nuevo proyecto para la ocupación y para la empleabilidad en la comunitat.
Hemos conocido del nuevo Consell un plan y un camino a seguir para lograr que esta tierra por fin se convierta en un espacio que crezca y se desarrolle, generando empleo estable, empleo con derechos, y a través de una economía sostenible y por lo tanto una economía resistente.

Lo califico de un plan ambicioso, pero me pregunto: ¿cómo no vamos a generar un plan ambicioso con la alarmante situación en la que todavía viven miles de personas en esta comunitat?
¿Cómo no vamos a dejarnos la piel en este nuevo gobierno, si con tan solo salir de estas Cortes nos damos de bruces con la realidad?
Nos encontramos con amigos y familiares y muchas personas con trabajos precarios, con malos salarios, con desempleo.
Y todavía tenemos demasiados obstáculos para poder sacar adelante su proyecto de vida.

Señor conseller, tenemos que ser ambiciosos, ser constantes y ser muy valientes.
De entrada, tenemos que poner de nuevo en pie, tal como ha indicado, las infraestructuras de una administración autonómica que hasta hace tan solo siete meses dejaba su política de empleo en manos del ladrillo o el de los grandes eventos.
Es verdad que en los últimos tiempos las antiguas políticas quisieron innovar con otras medidas, como fue dejar que la crisis cesara por sí misma.
Dejar que los supuestos milagros de la reforma laboral de Mariano Rajoy dieran sus frutos.
O lo que consistía en dejar las políticas de empleo en manos de los propios trabajadores y los desempleados.

Se les decía que la solución era el autoempleo.
En fin.
Solo les faltó que incluyeran en sus políticas los rezos.
Les aseguro que me gustaría poder decir que lo intentaron, que el anterior gobierno intentó llevar adelante políticas de empleo válidas, pero que no funcionaron.
Pero, ¿saben?
, yo considero que no fue así.
Simplemente decidieron que las políticas de empleo no iban con esas políticas.
Y las razones tendrán que explicarlas.

Lo que sí sabemos ahora -como ha recordado usted muy bien, señor conseller, en su exposición- es que gracias a esa gestión congelaron cerca de 80 millones de los fondos europeos para políticas de empleo a través del Servef.
Y esto ¿por qué sucedió?
Pronto también lo vamos a poder saber.

Sabemos, también, que tenían congelado el plan de garantía juvenil, y de no ser por el compromiso de este gobierno, además, no sabríamos cuántos agentes de ocupación y de desarrollo local tendríamos en nuestra comunidad a día de hoy porque -les recuerdo- su mantenimiento no entraba en los planes de gobierno del Partido Popular.

Había falta un cambio y el cambio ha comenzado; hacía falta reivindicar un nuevo estatuto de los trabajadores y la derogación de la reforma laboral, señor conseller.
Los jóvenes de esta comunidad precisan como agua de mayo planes concretos, planes ambiciosos y de calado, y en ello se está trabajando.

Necesita el tejido industrial de la Comunidad Valenciana una política camino entre la reindustrialización y el reforzamiento de los nuevos sectores productivos tradicionales donde, por fin, las palabras innovación y emprendimiento no sean nada más que palabras de moda.

En definitiva, en esta tierra y para sus gentes, desde el Partido Socialista creemos que el cambio ha comenzado.
Se puede tomar la opción de arrimar el hombro para ayudar a esta consolidación o cruzarse de brazos, como parece ser que quiere hacer el Grupo Popular.

Nosotros hemos decidido sumarnos a este proyecto, señor conseller, al buen cambio, el que podemos hacer junto con los agentes sociales y el resto de las administraciones para que nadie se quede en la estacada.

Valentía, fuerza y trabajo, señor conseller, es lo que la gente espera de todos nosotros.

Muchas gracias.

El senyor president:

Gràcies, senyora Serna.

A continuació, el senyor conseller té l'oportunitat de contestar a les intervencions per temps il·limitat.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Puc anar de manera sintètica un per un.

Simplement, al senyor diputat Juan Carlos recordar-li, respecte a la primera part de la seua intervenció, les deu dades que jo he dit en la meua intervenció -vullc dir-, que són molt dolentes.

I estem en una situació -com molt bé vosté sabrà- de reconstrucció, i jo sempre dic que reconstruir és molt més complicat que construir, és a dir, quan es construïx des d'una base en què no n'hi ha res, aleshores és molt més fàcil tirar endavant.

Ara, estem en una situació realment -com han dit la meua companya Mònica o, fins i tot, la diputada Toñi-, estem en una situació realment complicada, a més estem en un territori totalment infrafinançat i, aleshores, això significa haver de treballar més per a optimitzar els recursos que tenim millor.
I això és complex i difícil.

Però, jo agraïsc les paraules tant de la diputada de Compromís com de la diputada del Partit Socialista animant-me i animant-nos a ser valents i a treballar tot el que faça falta.
I jo he de dir que per això no serà, és a dir, per dedicació per a intentar revertir i reconstruir la situació doncs vullc deixar palés que no quedarà, ¿val?

Una altra qüestió que també m'agrada comentar -i ja ho vaig comentar quan vam presentar els pressupostos-, i és que sembla ser que no paguem impostos els valencians i valencianes i eixos impostos se'n van a Madrid o a Europa.
Al final, els diners són dels impostos dels valencians i de les valencianes.

I a l'hora de la veritat em sembla ridícul criticar si en un pressupost n'hi ha una aportació directa de la Generalitat valenciana d'ics (algú tus), de l'estat d'ics més deu i d'Europa d'ics més vint, no ho entendré mai en la vida.
Al final, són diners que anem a repercutir en la ciutadania.
I encara ho entendré menys quan jo era alcalde i a mi em venia una subvenció de la Generalitat valenciana, que no havia d'aportar de manera directa des del mateix municipi, i jo me n'alegrava moltíssim perquè no ho posàvem de manera directa.

I ací resulta que ja és la segona o tercera vegada que per part del Partit Popular tenim una crítica pel fet de tindre més diners que vénen d'altres administracions, i hauríem d'estar contents d'eixa gestió; però, no, es convertix en crítica.

Al final, és fer un molt bon ús d'eixos diners que tenim, que vénen, ¿eh?
, i que en definitiva també són dels impostos que paguem els valencians i les valencianes.

Respecte al tema de bloquejar, no puc dir jo res si s'ha bloquejat ací, en Les Corts, algun tema al voltant d'alguna proposta d'emprenedoria o que puguen ajudar a l'ocupació jove.
No li ho puc dir perquè, en definitiva, jo crec que com a conseller no li he bloquejat encara res, no m'ha donat vosté l'oportunitat de poder bloquejar absolutament res.

Pel que fa a la resta, veig que compartim en el seu conjunt una infinitat de coses que m'agradaria que es posaren de palés negre sobre blanc en la seua cooperació com a grup en Les Corts, sobretot de cara al futur.

Després, la intervenció del diputat de Podem, Pep Almeria, i que també doncs ho ha fet palés Compromís i també el Partit Socialista, Toñi, jo crec que el fons de la qüestió -podíem dir-, l'eix important de la qüestió és què fem amb el nou model econòmic i productiu.
(Algú tus)

Ahí és on està -podíem dir- el vertader problema que tenim en aquestos moments els valencians i valencianes i on haurem de dirigir els màxims esforços, bàsicament per a revertir la nostra piràmide.

Nosaltres som un país terciaritzat, el 72% és tercer sector del nostre producte interior brut.
Aleshores, això en qualsevol lloc on ho digues, la pregunta és: ¿com podeu viure ahí?

És que és complicat que només en el 2014 teníem un 14,9% del producte interior brut que venia de la indústria, més d'un tres per cert -crec que 3,1- del sector agrari, és a dir, un 17 i escaig, 18%, entre el primer sector i el sector de la transformació, i amb un 18% vivim el cent per cent de la població.

Jo pregue perquè revitalitzem el turisme i tingam la seguretat que hem de tindre en el nostre territori perquè, del contrari, anem a passar-ho malament, és a dir, la nostra estructura productiva l'hem de revertir, l'hem de canviar.
I ahí és on estem treballant de deveres.
(Algú tus)

En tot el tema de la reindustrialització anem a apostar, en tot el tema de la innovació, dintre de les possibilitats econòmiques que tenim en aquestos moments, anem a apostar.
És a dir, tenim més de vint-i-tres milions per als instituts tecnològics i 20 milions per a R+D+I, més implementació a nivell del tema de la innovació.

Per tant, ahí és on hem de treballar per a guanyar eixa productivitat que han de guanyar les nostres empreses per a poder guanyar llocs de treball i que eixos llocs de treball tinguen uns salaris realment dignes i que donen estabilitat.
I, hui per hui, tenim molts poquets sectors, tan tradicionals com emergents, que tinguen una productivitat potent i que ens facen realment guanyar eixa estabilitat com a societat.

Per tant, és de veres que estem descohesionats en el seu conjunt, i això ens sembla greu altra vegada repetir-ho perquè el Partit Popular doncs ho té com un mantra, tornar a dir Â«vint anysÂ», ¿no?
, que pareix que sembla ser que… Però és que el treball que hem de fer a nivell pedagògic i a nivell educatiu -com molt bé dia el diputat Alberto- és fonamental, és important, i el canvi en eixe model productiu i econòmic no va a desenvolupar-se en dos, ni en tres, ni en quatre anys.

I això, si no ho entenem, doncs la veritat és que volem fer de tot excepte el que realment hauríem de fer que és allò important i és treballar per a vore com revertim l'actual model econòmic en el que estem vivint.

Respecte a la confirmació, sí que és de veres, en el 17 comencem tot el tema d'emprenedors.
O siga que eixa dicotomia sí que la tenim clara, ¿val?
, és a dir, per clarificar.

Després, també, en tot el tema de cooperatives, l'economia social per a aquesta conselleria és vital, és bàsica, és una aposta molt clara, ¿no?
, igual que la sostenibilitat.
Nosaltres quan parlem de sostenibilitat en el nou projecte de model productiu i econòmic parlem que hem de pensar en el futur, econòmicament pensem que s'han de guanyar diners però ha d'haver-hi una responsabilitat social i s'ha d'involucrar a l'empresariat, també, en la societat, i ha de revertir allò que l'empresari guanya en la societat, i hem de pensar en el medi ambient i en les generacions futures, ¿no?
Per tant, tot el tema de l'àmbit social, de la sostenibilitat per a nosaltres és important.

I, a més a més, imaginem-nos si és important que si algú també ens ha ajudat en els temps de crisis a tenir l'estabilitat que hem tingut ha sigut l'economia social i, bàsicament, el cooperativisme; un 97% dels seus contractes són indefinits i, a més a més, amb uns sous bastant decents, per no dir molt decents.

Aleshores, haurem de prendre mesures i haurem d'anar potenciat clarament el cooperativisme en tot allò que nosaltres pugam.
I és una de les línies de treball en la que anem a apostar la conselleria d'economia.

Després, Alberto -vullc dir-, moltes preguntes i moltes qüestions, coincidim en moltíssimes coses.
Jo he dit algunes vegades, i els mitjans de comunicació doncs m'ho han agafat, que al Servof hem de pegar-li la volta com un calcetí, i hem de pegar-li la volta com un calcetí perquè funcione.

¿Com hem pensat que anem a fer-ho?
Doncs amb una nova llei, anem a fer -i jo ja ho vaig dir en Les Corts-, estem treballant la llei per l'ocupació i espere ahí tindre la col·laboració també de tots els grups parlamentaris per a intentar fer una llei que realment puga ser productiva i ens puga donar els guanys també a nivell d'ocupació que desitgem, ¿no?
, i que fem eixes polítiques actives de l'ocupació que donen certa rendibilitat en la nostra societat.

Després, allò dels pactes territorials per a nosaltres és bàsic, per a saber quines són les realitats per a tot, no única i exclusivament per a formació.
És a dir, els pactes territorials i eixa participació des de baix ens ha de donar la visió de quines necessitats tenim en cada territori per a cosir eixe territori.

Però no única i exclusivament volem que parlen d'ocupació, volem que ens diguen quines infraestructures a la millor fan falta en eixe territori; quines comunicacions a la millor hem de prioritzar en eixe territori; en qüestions educatives què ens fa falta; en qüestions judicials què ens fa falta.
És a dir, podem fer ahí o poder tenir una eina que realment ens ajude a guanyar ocupació en totes les vessants perquè l'ocupació és transversal al cent per cent, és a dir, en la mateixa vida, no hem de dir que l'ocupació sols és qüestió dels empresaris que han d'ocupar a gent i ja està, no, és transversal en totes les vessants, i ahí també l'ocupació pública pot guanyar.

Si no estiguérem tan infrafinançats -i espere que no estigam en un proper no massa lluny- doncs probablement a nivell públic també guanyem en el tema de l'ocupació i no poquet; de fent, enguany he de dir que la voluntat del Consell són ja traure més de dos mil cinc-centes places entre sanitat i educació i, probablement, dos-centes no sé quantes també en tot l'àmbit de l'administració.
És a dir, també anem a treballar en eixa línia.

Dir-li que en el tema de l'exportació estem ja treballant perquè les nostres pimes, que són les que més problemes tenen per a poder eixir a l'exterior, puguen eixir.
Des de la direcció general d'internacionalització s'està treballant i ja n'hi ha algunes pimes que estan eixint a l'estranger i anant-los molt bé.
Podríem posar alguns exemples, ¿no?
, per exemple a Ghana; a Ghana han eixit algunes empreses que, de fet, estan funcionant molt bé.

No fa falta que els diga que el 25% o més del 25% del nostre producte interior brut és exportació, que també és important perquè, per un altre costat, vol dir que tenim valor afegit, tenim singularitat, no estem fent les coses tan malament com algú pensa, ¿no?
, i després mos les compren en l'estranger, i 4.
000 milions d'euros o més de quatre mil milions d'euros a favor de la balança comercial.
Vullc dir, les dades són positivíssimes.
Hem de continuar, ¿no?
, hem de continuar i hem de treballar.

Així com també volem potenciar el tema d'inversions.
És a dir, tenim una oficina d'inversions, però que probablement no la tingam massa visibilitzada, i estem treballant per potenciar-la perquè volem que els possibles inversors que vinguen de fora, poder conduir-los i poder ajudar-los perquè la seua inversió no es faça eterna, perquè, com sabem, els temes administratius també estan portant-nos molts problemes i molts inversors fugen, perquè tu tens vas a Estats Units, i Estats Units, probablement, en una setmana tenen tots els documents damunt de la taula per a poder posar una empresa i nosaltres, a la millor, passen dotze mesos i encara no els tenim.
Vull dir, això és una assignatura pendent que tenim i anem a vore si la podem solucionar, perquè ací s'hauran de posar grans erudits, grans estudiosos de la legislació que tenim -perquè unes lleis es mesclen entre les altres, es contradiuen i tal- per vore quines possibilitats tenim per a això fer-ho més àgil.
I jo els dic ja, perquè hem començat a treballar-ho, que no és fàcil.

Allò dels vuitanta milions, i això ja ho tenim solucionat, perquè realment.
.
.
, això ens haguera pogut fer molt de mal, perquè quan a tu el donen diners d'Europa i resulta que no els justifiques en temps i forma o conforme toca, doncs resulta que al pròxim programa operatiu resulta que te'n resten.
Aleshores, això ens haguera pogut fer molt de mal.

I jo, ja que estic ací, aprofite i done les gràcies i l'enhorabona al meu equip de treball del Servof perquè són els que han treballat de valent perquè això, en companyia d'altres direccions generals, com la de fons europeus, han estat treballant per a solucionar tots estos temes, i això és important.

Clàusules socials.
Estem treballant-les, però estem treballant-les en el conjunt del Consell perquè realment siguen fonamentals en tot allò que fem.
Tant en subvencions, com en plecs de contractació que tragam, han de ser.
.
.
, no, en cas d'empat, a vore a qui donem o a qui no donem, no.
Això ha de ser una part important del plec de condicions, perquè si nosaltres volem tenir un model social sostenible i, a més a més, de futur, doncs haurem de marcar els criteris bàsicament per ahí.
I eixes clàusules he de dir-los que estem treballant-les, que estem a punt ja de començar a treballar en el diàleg social en les tres taules que el Consell ha decidit que farem, que serà una d'economia, una altra taula del sector públic i una altra del sector social, en la qual estarà presidida el sector social per la vicepresidenta, la del sector públic pel conseller d'hisenda, Vicent Soler, i la d'economia estarà presidida per mi, i anem a treballar per a intentar arribar a acords en tots aquests àmbits que ens ajuden a marcar la direcció de cap a on volem anar.

Jo moltes vegades dic que patientia magna virtus est, és a dir, que la paciència és una gran virtut.
I en estos moments hem de tindre una miqueta de paciència, a pesar de les crítiques polítiques que pugam tindre d'un costat o d'un altre, de la vara que se'ns puga pegar als consellers o conselleres, perquè és un moment, per a mi vital i importantíssim, de diagnosticar i tenir molt de rigor, sobretot per a no fallar en eixes polítiques o en eixes línies o criteris que volem seguir perquè el futur canvie.
Si volem anar més de pressa del que toca, ho farem mal, per molta pressa que pugam tindre en l'àmbit polític.
I això sí que m'agradaria que ho tinguérem tots clar, perquè, de vegades, nosaltres com a consellers o conselleres o com al Consell haurem d'aguantar que se'ns pegue vara, en el bon sentit de la paraula, perquè no avancem tot el ràpid que voldríem avançar, però estem en un moment que el rigor en tot allò que fem, respecte a la diagnosi que hi ha o la diagnosi que tenim, doncs l'utilitzem, ¿no?
, i ho fem el millor que pugam.

I, després, clar, en l'àmbit de la productivitat que he comentat abans, és el camí que ens haurà d'ajudar perquè el 8,34% no siguen única i exclusivament indefinits, i ahí haurem d'anar treballant-ho.
I també haurem d'involucrar bàsicament a l'empresariat perquè tinga en compte que, sempre i quan puga fer contractes indefinits, doncs que els faça i que intenten evitar la temporalitat.
I anem a vore què podem aconseguir, encara que he dit que el 72% és terciarització, i la terciarització sabem el que suposa, és a dir, molta temporalitat.
Per tant, canvi de model econòmic i productiu.

Mònica, gràcies, igual que a Toñi, pel vostre suport incondicional i per estar sempre ahí aportant idees, suggeriments i fent-nos més fàcil la gestió en benefici de la ciutadania.

Gràcies a tots en definitiva, però, sobretot, gràcies als tres grups que estan sustentant el Consell, perquè, en definitiva, també, en companyia d'altres decisions, que també són recolzades o donen suport als altres grups, fan possible que pugam anar treballant en les condicions que, com he dit, tenim d'infrafinançament i d'altres situacions complexes el millor que pugam en allò que ens interessa, que és que cada dia tingam una societat més cohesionada i guanyem en eixe benestar social dels nostres conciutadans.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor conseller.

¿Vol la paraula?
¿No?

¿Només el Partit Popular?
Té ús de la paraula per quatre minuts.

El senyor Caballero Montañés:

Gracias, presidente.

Gracias, conseller.

Desde el Grupo Popular también le animamos.
Ha dicho que le animaban sus compañeros que le sustentan… El Grupo Popular también les anima y no es que no solo le animamos, sino que nos ponemos a su lado para trabajar, porque desgraciadamente del ánimo no comen las familias que están en paro.

Yo no critico…, el Grupo Popular no critica que haya más presupuestos de fondos del estado y fondos europeos, lo celebramos.
Lo que critico es que los fondos que dependen de La Generalitat sean menores.
Ahí es donde ustedes tienen esa capacidad de influir y esa capacidad de demostrar cuáles son sus prioridades, si su prioridad es el empleo o no es el empleo.
Por lo tanto, no lo criticamos; bienvenidos sean, lo celebramos.

Lo que no llego a entender es cómo ustedes celebran por su buena gestión que vengan más fondos europeos, a la vez que critican la ausencia de ellos.
Luego está diciendo en una misma frase una cosa y la contraria a la vez.
Pero eso es a lo que yo me quería referir.

Le voy a repetir algunas preguntas que no me había contestado antes, igual por el tiempo, porque hemos intervenido muchos, sobre el plan de choque que iban a implantar en 2015, con independencia de los fondos europeos que dijo en la comparecencia: los cincuenta orientadores laborales, medio millón de euros, si lo habían puesto en marcha o no y de donde provenían esos fondos; la contratación, con independencia de esos fondos, de los expertos docentes en los centros de formación propia, de millón y medio de euros, si lo han cumplido o no y cuántos expertos docentes cuentan en esa plantilla; lo mismo con la campaña informativa a los jóvenes, de 80.
000 euros.

Y también le quería hacer una consulta, porque, señor conseller, en diciembre conocimos que el Servef iba a despedir a 106 trabajadores porque finalizaban los fondos europeos que los sustentaban.
Previamente, presentamos una PNL, una proposición no de ley, para instarles al Consell a que tratasen de buscar una solución a todas estas personas, cualificadas, de gran valía, de gran formación, de gran preparación, que estaban dando un servicio imprescindible para los ciudadanos.
Lo aprobamos por unanimidad de todos los grupos políticos, llegamos a una transaccional, instarles a que pudiesen buscar una solución.
Y, además, le decíamos que en el plazo de un mes nos diese cuenta a estas Cortes.
Yo, por lo menos, no lo he recibido, lo he visto por la prensa.
Y, desde luego, en ese mismo momento que todos estábamos apoyando por unanimidad el instar a la búsqueda de soluciones a estos trabajadores cualificados, desde la conselleria les comunicaban que no iba a ser posible, incumpliendo la iniciativa que todos los grupos parlamentarios aprobamos en este parlamento, sin ninguna voluntad de diálogo, sin ninguna intención de buscar algún tipo de solución o acuerdo y, al final, abocando a estos trabajadores al desempleo.

Pero en una comisión como esta nos dijeron, y en la prensa pudimos leer, que muchos trabajadores… -había algunos que volverían a su plaza de funcionarios, los que lo eran- algunos trabajadores volverían otra vez a la bolsa de empleo y, por lo tanto, el 1 de enero podrían otra vez volver a trabajar.
Nosotros ya advertíamos de que eso no era posible, de que aquellos trabajadores que volvían a la bolsa de empleo volvían en los últimos puestos de esa bolsa, con lo cual era imposible que otra vez volviesen a ser contratados.

Estamos a 16 de febrero: ¿cuántos trabajadores, de estos cualificados que perdieron su empleo el 31 de diciembre, han vuelto a su puesto de trabajo como nos dijeron y como les dijeron a ellos que iba a ser así?
¿Cuántos técnicos de formación y empleo han entrado a trabajar el 1 de enero en el Servef?
Esos que anunciaban de los nuevos fondos europeos, ¿el 1 de enero cuántos han entrado a trabajar?
¿Qué procedimiento ha servido para su contratación?
¿Qué programa europeo ampara estas nuevas contrataciones?
¿Cuándo lo firmaron y hasta qué fecha tienen de contrato?

Muchas gracias.
(Algú diu: Â«Eso es otra comparecencia.
.
.
Â»)

El senyor president:

Gràcies, senyor Caballero.

Només té quatre minuts per a respondre totes les preguntes (algú diu: Â«No, no.
.
.
Â») i conclourem la compareixença.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

No, l'únic que vull dir-li és que el pla de xoc el fem en el 2016.
No el vam poder fer perquè teníem o van eixir molts problemes, com he pogut anomenar en la meua compareixença, que eren preceptius i que havíem de resoldre.
I en el pla de xoc, sí que en el 2016.
.
.
, a més a més, en pressupostos està.

Després, jo pense que, independentment de qualsevol cosa, haurem de complir la legalitat.
I si la legalitat, a més a més, amb informes des de funció pública ens diu que està assignat un contracte que té una durabilitat ics, aleshores tindrem, si s'acaba eixe contracte, de rescindir-lo i, després, fer el que hàgem de fer per a poder ocupar altra gent que entre en el programa operatiu 2014-2020.
I si això és el que marca la legalitat, aleshores haurem de fer-ho, independentment que un probablement vullga fer les coses d'una altra manera o no.
Perquè sí que és de veres que a nivell de Corts o, fins i tot, a nivell de conselleria, si realment haguérem pogut aprofitar l'experiència i la legalitat ens ho haguera permés, ningun problema.
Però si la legalitat no ho permet, aleshores haurem de complir la legalitat.
Estàvem parlant de seguretat jurídica, ¿no?

I, per tant, difícil és que puga contestar-li a cadascuna d'eixes preguntes de manera molt concreta, perquè genèricament pense que li ho he contestat.
Però si vosté.
.
.
(veus) si vosté me les fa per escrit, li les conteste per escrit, o si de manera oral li les puc contestar, li les contestaré també quan vosté crega convenient, ¿val?

Gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor conseller.

Agraïm la seua presència.
I supose que té agenda i que ha de fer camí.

I, ara.
.
.
(Algú diu: Â«¿N'hi ha votació o no n'hi ha?
Â») Sí, ara anem.
.
.
, al públic present els advertim que anem a procedir a una votació apassionant, (rialles) que és la renovació dels càrrecs de la mesa.
Serà d'ací cinc minuts, que farem un descans de cinc minuts.
I, abans d'això, agrair als companys de la comissió el seu treball i el poc treball que he tingut, i me pose a disposició de la persona que vinga a la presidència.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

(Ocupa la presidència el secretari segon de Les Corts, senyor Marc Pallarès Piquer)

Elecció de membres de la mesa vacants en la comissió

El senyor secretari segon:

(Inoïble) … votació, la secretària passarà llista i passen vostés a votar.

Deduïsc que coneixen tots el reglament i totes.
Per tant, esperem que la cosa puga ser àgil.

Sí, sí, sí.
Comencem amb la votació de la presidència.

(La secretària crida per ordre alfabètic les diputades i els diputats perquè depositen la papereta en l'urna)

(El secretari segon de Les Corts fa l'escrutini)

Són 5 vots en blanc i 10 vots per a la il·lustre diputada Maria Josep Ortega.

Passaríem ara a la votació de la vicepresidència.
El reglament indica que s'ha de votar una dona, però com aquest cas era una votació molt concreta perquè ja teníem la secretaria dona, i això marcava que la presidència era dona, la qual cosa implica que la vicepresidència ha de ser home.

Comencem ara la votació.
Senyora secretària.

(La secretària crida per ordre alfabètic les diputades i els diputats perquè depositen la papereta en l'urna)

Moltes gràcies, secretària.

(El secretari segon de Les Corts fa l'escrutini)

Serien 5 vots en blanc i 10 vots per a César Jiménez i Rosa Mustafá.
En aquest cas, quedaria, com a vicepresident de la comissió, l'il·lustre diputat senyor César Jiménez.

Poden pujar a la mesa.

(La diputada i el diputat que han sigut elegits ocupen els seus llocs)

La senyora presidenta:

Bé, companys, (rient) moltes gràcies per la vostra confiança.
(Rialles)

Bé, sembla que el següent punt de l'ordre del dia, que és la compareixença del president del Consell de la Joventut, David Latorre, demanada pel Grup Compromís, no ha pogut vindre ell, per una qüestió de malaltia, i ha vingut el vicepresident.

Per tant, però, sembla que hi ha una queixa d'un dels grups polítics.
Per tant, concedim la paraula al grup proponent, a veure si accepta que hi haja una persona que el substituïsca o si vol que siga la persona en concret, i després si algun grup polític està en contra de la compareixença doncs que faça les manifestacions.
(Veus)

Sí, sí, té la paraula.

La senyora Campello Moreno:

Bé, no tenim cap objecció que comparega el vicepresident del consell de la Comunitat Valenciana, ja que entenem que representa d'igual manera l'entitat que hui havia de parlar-nos sobre un informe que venien hui a presentar sobre joventut.

Aleshores, pensem que és un treball que han fet en equip, que estan hui la majoria de la seua permanent aquí, a aquesta comissió, i que no tenim cap problema que comparega el vicepresident.

La senyora presidenta:

Si.
Per part del Grup Popular, té la paraula.

El senyor Zaplana López:

Sí.
Muchas gracias, señora presidenta.

Sin tener nada en contra ni del vicepresidente ni de nadie, pero creo que hay que ser riguroso y serio.
La propuesta que sale de esta comisión es que comparezca el presidente, y yo creo que quien debe comparecer es el presidente.
Si hay motivo de fuerza mayor por la que no puede comparecer, no hay ningún problema, se pospone su comparecencia a la próxima sesión de esta comisión y comparece el presidente.
Es que no tiene mucho sentido forzar, en tanto en cuanto que también se nos ha repartido la comparecencia escrita de lo que iba a decir el señor presidente, y ya viene explicado todo aquí, pero no va a haber posibilidad de interlocutar con él sobre las réplicas, no tiene mucho sentido esta comparecencia.

Yo pediría a todos los miembros de la comisión que dejáramos esta comparecencia para la próxima sesión de la comisión de política social.

Gracias.
(S'interromp la gravació)

La senyora presidenta:

Comuniquem una pausa de dos minuts per a resoldre la incidència.
Val?

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

La senyora presidenta:

Bé.
Reprenem la sessió.

Se concedix la paraula per dos minuts a cada grup perquè facen el seu posicionament sobre la incidència que hem tingut i després resoldrem.

En primer lloc, té la paraula el Grup Podemos.

La senyora Meco Tébar:

Moltes gràcies, presidenta.

Bueno.
Después de lo sucedido y de la imposibilidad de comparecer, según se nos ha explicado, del señor David Latorre, por parte del Grupo Parlamentario Podemos-Podem, hemos de decir que no tenemos inconveniente en que pueda sustituirle el vicepresidente, toda vez que para nosotros se trata de una excepcionalidad por cuanto el punto está delimitado para explicar el contenido del informe Â«Joventut NecessàriaÂ», un informe que tenemos en nuestro poder, que nos han entregado, que existe, que no es una comparecencia unipersonal que se trata.
.
.
para explicar ese informe.

Y, por tanto, en tanto que entendemos que el vicepresidente representa al consell de la juventud, en iguales circunstancias que el presidente y que además los vicepresidentes suelen hacer estas cosas, puede representar al presidente cuando no está…, cuando no está disponible, y este es el caso, y en tanto que se trata de una cuestión únicamente de un informe y advirtiendo o poniendo de relieve que se trata de una cuestión absolutamente excepcional, pues nuestro grupo estaría dispuesto…, y toda vez que también está la permanente aquí presente, nuestro grupo estaría dispuesto a que el vicepresidente interviniera explicando el informe, pero con carácter absolutamente excepcional y sin que pueda ser extrapolada a nuevas situaciones.

La senyora presidenta:

Molt bé.
Moltes gràcies.

Té la paraula per dos minuts ara el company de Ciutadans.

El senyor García Salvador:

Mosatros no tenim en absolut res contra estes persones que han vingut avui, en absolut, ni les coneixem.
Entenem que poden estar perfectament capacitades per a explicar el que ací se vol detallar, però també entenem que, en fi, que si no…, si la gent…, si avui se planteja que vinguera el president, hauria de vindre el president.
Si està malalt, està malalt, és una causa de força major.
No n'hi ha cap problema, s'avisa en temps i se decidix.

Mosatros, no sé si amb caràcter excepcional o no s'hauria de fer, però, en principi, no estem d'acord.
Mosatros volem parlar amb el president.
Se pot posposar i fer-se un altre dia.

La senyora presidenta:

En tercer lloc, té la paraula la portaveu de Compromís, per un màxim de dos minuts.

La senyora Campello Moreno:

En primer lloc, vull demanar disculpes si tot això en la meua demanada de la compareixença del president del consell de la joventut i esta compareixença ha causat algun problema burocràtic d'última hora, però, bé, sí que som…, com la mateixa llei indica, quan el president del consell de la joventut no està present, no està disponible, el que pren possessió d'eixe càrrec i d'eixes responsabilitats és el vicepresident.
Aleshores, estem davant un supòsit que inclús arreplega la llei de joventut.

I una vegada dit això, sí que m'agradaria també comentar que, com s'ha dit, se ve a parlar d'un informe que ja està escrit, que ja està redactat, que en els consells de joventut se treballa en equip.
És clar, crec que són escoles de ciutadania i escoles de política, i de política amb paraules majors, no de partit sinó de política, d'intervindre en la ciutadania, d'intervindre en els estats de la societat.

Jo crec que els grups polítics hui tenen molt d'aprendre del consell de la joventut i d'entendre's i com s'entenen els joves en estos espais.
Així que, per suposat, que estem d'acord que puga hui parlar el vicepresident en nom del consell de la joventut.

La senyora presidenta:

Molte bé.
Moltes gràcies.

Té la paraula la portaveu del Grup Socialista.

La senyora Andrés Sanchis:

Bona vesprada.

Bé.
Nosaltres pensem que donat que és la presentació d'un informe pels representants de la societat civil i que més enllà, com ja hem oferit al portaveu del Partit Popular, si es pensa que és necessari que en una posterior sessió vinga també el president per a aclarir alguna circumstància o per a donar més informació, jo pense que la comissió està oberta perquè se puga donar eixa facilitat.

No pense que faça falta després d'estar ací els representats del consell, doncs que no puguen fer un tràmit de presentació d'un informe que, a més a més, no és que ha estat elaborat pel president del consell, sinó que és un treball conjunt en què haurà participat molta gent.

Entenem que la representació del vicepresident és suficient com perquè esta comissió puga tindre eixa informació i puga rebre també amb cordialitat els representants del consell de la joventut.
No pareix que siga…

Demanar disculpes també perquè a la millor és un incident que mos ha sobrepassat, probablement perquè no s'havia produït mai.
I és una qüestió que també tenim de demanar disculpes.
Jo pense que el que s'ha de fer és donar pas… I, per suposat, al meu grup li agradaria que açò se decidira per unanimitat, perquè és una qüestió que pense que té de resoldre's sense cap tipus d'incidència més.

La senyora presidenta:

Molt bé.

Per part del Grup Popular, té un màxim de dos minuts.

El senyor Zaplana López:

Sí.
Como decía al principio, nada en contra del vicepresidente ni del equipo, pero yo creo que hay que ser rigurosos en estas cosas.

El día 9 de diciembre, 9 de diciembre, en esta misma comisión, se solicitó y se votó la participación del señor David Latorre, en calidad de presidente, pero del señor…, unipersonalmente e indelegablemente, como es el resto de las comparecencias que se establecen en esta comisión o en el plenario, se establece la participación de este señor para explicar un tema.
9 de diciembre.

Nueve de febrero, se convoca esta comisión.
Y hoy tres minutos antes de entrar, o incluso cinco después de ya haber comenzado la comisión, a este grupo parlamentario se le ha hecho saber que esta persona no venía a asistir a esta comisión, porque parece ser que estaba enfermo.
No hay ningún documento acreditativo de que esta persona esté enferma, haya delegado en otra persona sus funciones, haya delegado en otra persona su participación aquí, no hay ningún documento.
Creo que las Cortes tienen que tener una seriedad a la hora de realizar su función y su trabajo, sin menospreciar el trabajo ni del equipo, ni del órgano, ni del organismo, perdón, ni de las personas que lo representan, sino que al final esta es… la participación en esta sesión de la comisión es unipersonal, y estaba solicitada a esa persona en particular.

Yo entiendo que los órganos tienen su presidente, su vicepresidente… Internamente, dentro de sus funciones, cuando el presidente no puede ejercer por cualquier circunstancia, ejerce el vicepresidente, pero no es el caso, no es el caso.

Y aquí tenemos un caso parecido en el siguiente punto.
La secretaria autonómica va a participar aquí, siendo la competente la directora general del Invassat.
Y sin embargo, va a participar la secretaria autonómica, porque en la petición así se pide, que participe la secretaria autonómica.
Y no delega en la directora del Invassat, que a lo mejor es la persona que tenía que dar cuenta aquí de lo que se va a llevar el punto.
¿Por qué?
También trabajan en equipo, la secretaria y la directora también trabajan en equipo.
Pero se pide la comparecencia de la secretaria y la que da cuentas es la secretaria y no la directora.
Esto yo creo que tiene que tener una parte de seriedad y me parece que cómo se ha gestionado todo esto, me parece muy poco serio cuando, además, parece ser que la comparecencia de este señor la tenemos por escrito todos los miembros de la comisión, porque ya está aquí la comparecencia.

Yo lo que solicitaría es que se dejara esta comparecencia sobre la mesa y la semana que viene o la siguiente, cuando se fuera a convocar la comisión de políticas sociales, este señor pudiera venir aquí y dar cuenta del informe que han realizado.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Molt bé.

Per respecte i consideració a les persones que tenim ací ens agradaria, de veritat, que la decisió fóra per unanimitat.
I a més, com està dient.
.
.
, l'informe per escrit, que ja el tenim.
I a anem a procedir a la votació i si n'hi ha algun grup que després de la presentació d'este informe té alguna cosa més a aclarir i vol demanar la nova compareixença del president no hi haurà ningun problema, se demana i compareix en la següent comissió sense haver d'esperar res més.

Passem, per tant, a la votació, demanant, per favor, que per respecte que és un òrgan civil i que el vicepresident sempre… (Remors)

Me demanen un minut de pausa.
Fem un minut de pausa.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

La senyora presidenta:

Reprenem la sessió, per favor.

Ens haguera agradat que hi haguera hagut unanimitat, que hi haguera hagut comprensió, que hi haguera hagut solidaritat amb les persones que han vingut ací.
Però vegem que no és possible i que n'hi han grups que s'han oposat.

Per tant, suspenem la sessió que se convocarà la setmana que ve per als dos punts de l'ordre del dia que queden.
Queda suspesa, per tant, la sessió de hui.

Una cosa.
La documentació que s'ha entregat que es torne, per favor, a l'organisme que l'ha repartit, totes les carpetes.

(S'alça la reunió a les 20 hores i 11 minuts)