CINT\_R\_02\_20191029.html





Comissió d'Indústria i Comerç, Turisme i Noves Tecnologies realitzada el dia 29 de setembre de 2019.
Comença la reunió a les 11 hores i 37 minuts.
Presideix el diputat senyor Josep Ramon Nadal Sendra.
Reunió número 2.

El senyor president:

Benvinguts i benvingudes a la comissió.

Primer que res comencem, el senyor secretari que passe llista.

El senyor secretari:

Sí.
Bon dia, president.

(El secretari passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Hay cuórum, señor presidente.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor secretari.

El primer punt de l'ordre del dia és la lectura de l'acta de la unió anterior, és la sessió constitutiva, la teniu a la carpeta.
Val?
Si no hi ha cap problema.

Compareixença del conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, senyor Rafael Climent González, per a informar de les actuacions realitzades en aplicació de la Llei 19/2018, de 13 de juliol, de la Generalitat, d'acceleració de la inversió a projectes prioritaris, sol·licitada a petició pròpia (RE número 5.
053)

El senyor president:

Continuem amb el segon punt de l'ordre del dia, que és la compareixença del conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball per a informar de les actualitzacions realitzades en l'aplicació de la Llei 19/2018, de 13 de juliol, de la Generalitat, d'acceleració de la inversió a projectes prioritaris, sol·licitada a petició pròpia.

El senyor conseller té temps il·limitat en esta primera intervenció.

Quan vullga.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Moltes gràcies, president.

Senyores diputades, senyors diputats.

Dir-los que és per a mi un plaer acudir davant vostés per a donar-los compte de l'evolució de les actuacions que estem realitzant des de la Direcció General d'Internacionalització i Base Internacional des de l'entrada en vigor de la Llei 19/2018, de la Generalitat, d'acceleració a la inversió a projectes prioritaris, anomenada LAIP.

Els resultats de l'informe Doing Bussines del Banc Mundial mostren que en quasi totes les economies del món la simplificació o agilitació dels tràmits a fi d'augmentar la facilitat de fer negocis possibilita que l'activitat empresarial cresca i permet que l'activitat econòmica aconseguisca el seu ple potencial, conduint a nombrosos beneficis, tant per a l'economia del país com per a les empreses.

Els tràmits complexos, a més de representar obstacles per a les empreses individuals o els inversors, també limiten la capacitat de l'economia per a créixer de manera sostenible.
La disminució dels costos estèrils per a les empreses i la simplificació administrativa permetria el foment de l'activitat econòmica i una millora important en la creació d'ocupació.

Per això, el Consell està desenvolupant polítiques que contribuïsquen a la recuperació i el creixement de les activitats industrials, comercials i de serveis que dinamitzen la nostra economia d'una forma sostenible i que fomente la creació d'ocupació.

Per tant, hem entés que és necessària la creació d'un punt d'atenció a la inversió que afavorisca la col·laboració interadministrativa entre els diferents departaments i organismes de la Generalitat, com també amb la resta d'administracions que permeta, sobre la base d'uns criteris consensuats, l'engegada d'una activitat empresarial o reinversió empresarial de la qual a més es deriven uns beneficis afegits de caràcter social i mediambiental.

Des de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball estem treballant de manera intensiva per a potenciar l'atracció de noves inversions i incrementar les xifres d'inversió adoptant una sèrie de mesures que van encaminades a l'atracció de projectes empresarials, promoure la Comunitat Valenciana en destinacions estratègiques, impulsar la col·laboració amb empreses estrangeres implantades al nostre territori, com també fomentar la coordinació entre tots els departaments de l'administració autonòmica i local implicats per afavorir la inversió.

Gràcies al contacte permanent d'aquesta conselleria amb el teixit empresarial valencià es va detectar que el major entrebanc al que s'enfronten les empreses a l'hora d'iniciar un projecte d'inversió és la necessitat d'alleugerir la càrrega administrativa com una de les barreres a la inversió que provoca un major efecte desincentivador.

Una altra de les grans dificultats amb les quals s'enfronten les empreses és la insuficient coordinació i col·laboració interadministrativa, com també l'absència de centralització en els tràmits d'intervenció administrativa.
L'absència d'un punt d'atenció específic que afavorisca assessorament, tramitació i seguiment dels seus projectes d'inversió que es tradueix en reducció de temps i costos per a l'empresa.

D'aquesta manera ens vam posar a treballar en l'elaboració d'una llei per a l'acceleració de la inversió a projectes prioritari que es constituiria com una oficina de coordinació i impuls de projectes empresarials que fomentara i facilitara la inversió i la creació d'ocupació al nostre territori.
Una mesura que afavoriria la simplificació administrativa i la constitució d'una verdadera finestreta única de suport a l'inversor, que oferiria assessorament, tramitació i seguiment dels seus projectes, que es traduiria en reducció de temps i cost econòmic per a l'empresa.

Amb aquestes premisses es va aprovar en seu parlamentària la Llei d'acceleració de la inversió a projectes prioritaris el 5 de juny de 2018 i publicada com a Llei 19/2018, de 13 de juliol, de la Generalitat, d'acceleració de la inversió a projectes prioritaris el 16 de juliol d'eixe any.

Com ja he esmentat, els objectius principals del punt d'acceleració de la inversió són: reduir els terminis dels tràmits administratius i barreres burocràtiques per a facilitar que un projecte empresarial aterre en el nostre territori; impulsar la coordinació i la col·laboració interadministrativa entre els diferents departaments i organismes de la Generalitat, i també amb l'administració de l'estat, la local i la resta d'organismes involucrats en els projectes d'inversió amb la finalitat d'oferir solucions i respostes globals i centralitzades als impulsors d'un projecte d'inversió o reinversió empresarial.

La llei de creació del punt de l'acceleració de la inversió va dirigida a projectes d'inversió o reinversió escomesos per empreses d'àmbit local, regional, estatal i internacional.
Els projectes tramitats a través d'aquest punt tenen una tramitació urgent preferent, reduint-se a la meitat els terminis ordinaris dels tràmits administratius, respectant en tot cas la legislació bàsica que siga aplicable.

A través del punt de l'acceleració de la inversió es tramiten aquells projectes que siguen d'interés o prioritaris per al nostre territori, és a dir, aquells que aporten un benefici econòmic que impliquen la realització d'una inversió en actius fixos, exclosos els immobiliaris, per import igual o superior a 600.
000 euros, que suposen la generació de deu o més llocs de treball amb contracte indefinit a jornada completa i, el que és més important, un valor afegit de caràcter social mediambiental, tals com la igualtat en l'àmbit laboral, la inclusió social, la conciliació familiar o la protecció mediambiental.

Per tant, un dels eixos fonamentals d'aquest punt d'atenció a la inversió és el suport als principis de responsabilitat social.
Aquest compliment dels factors de responsabilitat social s'incardina, tant en el marc de la Llei 18/2018, de 13 de juliol, de la Generalitat, per al foment de la responsabilitat social, com en l'estratègia de la Unió Europea que considera la responsabilitat social com a una eina per a la consecució dels objectius de l'Estratègia 2020, establerts en la comissió de 3 de març de 2010.
Un creixement intel·ligent, sostenible i integrador.

Amb la inclusió d'aquestes clàusules socials es persegueixen objectius econòmics, socials i mediambientals per tal d'aconseguir un desenvolupament harmònic i sostenible al nostre territori.

Les clàusules socials s'interpretaran com a criteri d'admissió a l'hora de tramitar les sol·licituds de les empreses que pretenguen beneficiar-se de la gestió del punt d'atenció a la inversió.

Les funcions del punt de l'acceleració de la inversió són realitzades per l'àrea competent en matèria de promoció internacional i d'inversions de l'Institut Valencià de Competitivitat Empresarial i pel seu personal adscrit.

Qualsevol persona física o jurídica que tinga la intenció d'iniciar un projecte d'inversió o reinversió empresarial, que reunisca els requisits esmentats anteriorment, podrà sol·licitar a l'Institut Valencià de Competitivitat Empresarial l'assistència per part del punt d'acceleració a la inversió i presentarà amb aquest objectiu la documentació acreditativa del compliment d'aquests requisits.
Si el projecte complix els criteris exigits, es qualificarà com a projecte prioritari d'inversió i es tramitarà, com ja he dit, de manera urgent i prioritària.

A fi d'aconseguir la màxima operativitat, el punt de l'acceleració de la inversió compta amb una comissió permanent d'inversió com a òrgan col·legiat, de coordinació, proposta i assistència, en el qual es troben representats tots els departaments del Consell, com també representants dels municipis, organismes autònoms o ens del sector públic instrumental, institucions, associacions i organitzacions de caràcter econòmic i sindical.

Les funcions de la Comissió permanent d'inversions són: informar prèviament i elevar anualment la proposta de resolució amb els criteris socials i mediambientals avaluables, i els mínims exigibles per a ser considerats com a projectes d'interés per a la Comunitat Valenciana; realitzar propostes que permeten optimitzar i millorar els procediments administratius i elevar-les als òrgans de les corresponents administracions per a la seua presa en consideració i aprovació, si escau; realitzar un informe anual amb l'anàlisi, seguiment i evolució dels projectes aprovats, a través del punt de l'acceleració de la inversió i l'atracció d'inversions a la Comunitat Valenciana.

Així mateix, a l'efecte de l'adequada coordinació, aprovació i tramitació de cada projecte d'inversió, es constituiran comissions tècniques d'inversió específiques en funció de les característiques de cada projecte d'inversió o reinversió concret.

Les comissions tècniques estaran integrades per representants dels departaments de la Generalitat que tinguen competències en el projecte d'inversió que s'ha d'avaluar, representants de l'Ivace i ens del sector públic instrumental de la Generalitat, la presència dels quals es considere d'interés per a l'avaluació del projecte.
Igualment tindran representació les administracions locals que hagen subscrit els oportuns instruments de col·laboració i que tinguen competències per raó del territori en el projecte objecte de l'aprovació.

Aquesta comissió oferirà un full de ruta a l'impulsor de l'activitat empresarial, en la qual s'establiran els tràmits a seguir i les incidències que han de ser superades prèviament, és a dir, funció coordinadora i previsora de través.

Per tant, amb el punt de l'acceleració de la inversió s'obté el suport de tots els departaments i organismes públics involucrats en els processos d'inversió, superant la possible falta de coordinació entre ells, alleugerint la càrrega administrativa a la qual s'enfronten les empreses i oferint un entorn segur a la inversió.

Des de l'entrada en vigor d'aquesta llei, el 17 de juliol de 2018, aquesta conselleria ha treballat en el seu desenvolupament amb celeritat.
En primer lloc amb l'elaboració i publicació del Decret 189/2018, de 19 d'octubre de 2018, que va crear la Comissió permanent d'inversions, com a òrgan col·legiat encarregat de consensuar i elaborar la proposta de criteris avaluables i els mínims exigibles per a considerar un projecte d'interés per a la Comunitat Valenciana.

En segon lloc, constituint aquesta comissió el 22 de novembre de 2018 i reunint-se també el 28 d'aquest mes per a consensuar i elaborar la proposta d'aquests criteris acordats per unanimitat, esdevenint en la Resolució de 12 de desembre de 2018, per la qual s'aproven els criteris avaluables i els mínims exigibles per a considerar un projecte d'interés per al nostre territori.

En aquesta resolució, juntament als requisits esmentats anteriorment, és a dir, generar deu o més llocs de treball amb contracte indefinit a jornada completa i realitzar una inversió en actius fixes, excloent els immobiliaris, per import igual o superior a sis-cents mil euros, s'afegix que aquest requeriments es reduiran a la meitat en cas que els projectes es desenvolupen en els municipis de la Comunitat Valenciana amb major risc de despoblació, amb la recerca de la cohesió territorial i en línia amb el pla creat per la Generalitat per a combatre la despoblació que afecta determinades comarques d'interior.

En compliment de la Llei 19/2018, la comissió es deu reunir dues vegades a l'any, una en cada semestre.

En 2019 dir-los que s'ha celebrat una reunió el 2 d'abril, i està previst celebrar la propera l'última setmana de novembre, concretament serà el dilluns 25.

En tercer lloc, s'ha fet una gran difusió dels avantatges i criteris que determinen la declaració de projectes prioritaris entre els diferents ens i organismes públics i privats.

A més a més, tal com estableix la disposició transitòria quarta de la llei, s'estan mantenint reunions amb les nostres entitats locals i diputacions per a informar sobre el Punt d'Acceleració a la Inversió així com també la possibilitat de subscriure l'instrument escaient de col·laboració.
Tot per donar capil·laritat i màxima difusió de les possibilitats que obri aquesta llei.

En aquest sentit, en 2018 es van mantenir dues reunions de treball a les quals van assistir representants de la diputació de València i de diferents ajuntaments, així com representants del Consorci del pacte territorial per l'ocupació de la Plana Baixa, també van participar representants de l'Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl, Evha, el Consell de Cambres de la Comunitat Valenciana, la Confederació Empresarial de la Comunitat Valenciana, Marina València, Societat Projectes Temàtics Comunitat Valenciana, Institut Valencià de Finances i Icex España Exportació i Inversions com a agents vinculats als processos d'inversió i reinversió.

Enguany ja s'han realitzat dues reunions, on s'ha explicat detalladament la llei i els procediments per a sol·licitar l'assistència al Punt d'Acceleració de la Inversió.

A més, a hores d'ara, s'està ultimant el text per a poder dotar d'un instrument que faça més accessible i fàcil la col·laboració i cooperació interadministrativa entre la conselleria d'economia sostenible i les entitats locals per a la gestió de projectes prioritaris.

D'altra banda, també es va elaborar el reglament de la Llei 19/2018, que es va aprovar pel Decret 78/2019, de 7 de juny, del Consell, i que es va publicar el 14 de juny de 2019.
Amb independència de donar compliment al mandat previst en l'esmentada llei, amb l'aprovació d'aquest reglament es volia regular aquells aspectes que permeten una gestió més eficaç del Punt d'Acceleració a la Inversió.

Cal ressaltar l'article sisé, que determina com es farà la resolució de qualificació com a projecte prioritari d'inversió i en quin termini.
Introduïx una primera proposta de resolució de qualificació com a projecte provisionalment prioritari.
Després, es convocarà, en el termini màxim de vint dies hàbils, la comissió tècnica d'inversions per a l'estudi inicial del projecte.
I, realitzades les consultes prèvies que es consideren oportunes, es dictarà i elevarà, en el termini de deu dies naturals, la proposta de resolució d'aprovació o de denegació de la qualificació del projecte com a prioritari.

La resolució d'aprovació o denegació d'un projecte com a prioritari únicament tindrà efectes en l'acceleració dels seus tràmits.
No prejutja el sentit dels diferents actes administratius que comporte la tramitació del mateix projecte.

També regula amb detall el procediment normalitzat, que es tramita de manera telemàtica en la pàgina web de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per tal de facilitar el seu ús a les persones físiques o jurídiques interessades a presentar un projecte empresarial per a la seua qualificació com a projecte prioritari d'inversió.

Dir-los que, des de la publicació de la Llei d'acceleració de la inversió a projectes prioritaris, són moltes les empreses que s'estan acostant al Punt d'Acceleració a la Inversió, sol·licitant informació per als seus projectes.

A data de hui, el Punt d'Acceleració a la Inversió ha declarat set projectes prioritaris: 3 a Alacant, 1 a Castelló i 3 a València, amb una inversió total projectada de 155.
755.
069 euros.
En la província d'Alacant, 22.
192.
104 euros; a la de Castelló, 9.
169.
674 euros; i a la de València, 124.
393.
291 euros.
Així com la creació de 208 llocs de treball: a la província d'Alacant, 107; a la de Castelló, 41; i a la de València, 60.

A més d'aquestos, altres 6 projectes han manifestat el seu interés, sense haver formalitzat encara cap sol·licitud: 3, concretament, des d'Alacant i altres 3 des de València.

Dir-los que els beneficis d'aquesta llei entenem que són múltiples i no sols per als impulsors d'una activitat empresarial, sinó també per a la mateixa administració.
En el cas dels inversors, entre els beneficis de ser un projecte tramitat pel Punt d'Acceleració de la Inversió trobem: assessorament i interlocució, amb un únic organisme, un únic gestor per a cada projecte; informació sobre els tràmits necessaris per a la realització del projecte, un full de ruta; priorització dels projectes qualificats com a prioritaris; reducció dels terminis ordinaris dels tràmits administratius, sense perjudici de la legislació bàsica que hi siga aplicable; identificació, desbloqueig i resolució de possibles problemes que puguen sorgir; seguiment de l'expedient, fins a la implementació del projecte.

I, pel que fa als beneficis per a l'administració, els puc relacionar el que entenem podrien ser: la millora de la imatge de l'administració, gràcies a la coordinació i col·laboració, tant interadministrativa com amb la resta d'administracions; l'optimització de recursos, la seua engegada i funcionament no comporta ni un increment de la plantilla de l'Ivace ni despeses públiques i la seua implementació es durà a terme amb els crèdits consignats a l'Ivace en els pressupostos aprovats anualment.

I ja, per a concloure, els diria que tenim clar que la tasca de la Generalitat ha de ser l'impuls de totes les polítiques de millora de la inversió productiva que afavorisquen les empreses, per tal de contribuir al model social, econòmic i productiu que estem promovent, que impulse la descarbonització de l'economia, que tinga en compte una visió de futur per a les pròximes generacions i promoga una societat més inclusiva, sostenible i centrada, en definitiva, en les persones.

I estic referint-me a polítiques econòmiques del tipus com: impulsar la innovació i la transferència de tecnologia i coneixement al teixit productiu i com a font d'una ocupació estable i de qualitat; el suport a l'economia circular, com a estratègia eficaç cap a la descarbonització de l'economia i consecució d'una transició energètica eficient, sostenible i baixa en carboni; continuar ajudant a la internacionalització de les nostres empreses; enfortir l'atracció d'inversions sostenibles que augmenten la competitivitat del nostre territori; afavorir la creació d'empreses cooperatives i donant suport a l'emprenedoria i als valors de la responsabilitat social; potenciació d'una formació adient a les necessitats del nostre teixit productiu, fomentant el talent i el desenvolupament del capital humà; i un model de comerç equilibrat i sostenible.

I açò és el que estem fent.
Aquesta conselleria està satisfeta amb els resultats aconseguits fins ara en el marc d'aquesta llei i continua amb la seua difusió, per tal d'atraure projectes d'interés o prioritaris per al nostre territori, que aporten creació d'ocupació i un valor afegit de caràcter social i mediambiental.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor conseller, per la seua intervenció.

Ara passaríem a la intervenció dels grups parlamentaris.
Els avise que serien dos blocs: primer, de menor a major, els grups de l'oposició i, després, de menor a major, els grups que donen suport al govern.

Si no hi ha res més… (Veus) 3 minuts, perdoneu.
3 minuts per cadascú.
Després, el conseller tornarà a tindre una altra intervenció il·limitada.
I, després, els qui tinguen interés, podran fer una altra intervenció de 3 minuts.
I, finalment, si ho desitja, tancaria el conseller amb una intervenció de 3 minuts.
Val?

Si no hi ha res més, té la paraula la representant de Vox, per un temps de 3 minuts.

Quan crega convenient…

La senyora Cerdán Martínez:

(La diputada parla amb el micròfon desconnectat)… -¡uy!
Perdón- y, desde nuestro grupo parlamentario Vox lo vamos a apoyar y más si los nuevos proyectos van encaminados a áreas como el desarrollo tecnológico y la innovación, a generar empleo o recuperación y fomento de sectores tradicionales, etcétera, etcétera.

Voy a continuar leyendo unas líneas del párrafo tercero del preámbulo de la Ley 19/2018 y cito textualmente: «Para la promoción y el estímulo del crecimiento económico, así como para el fomento de la competitividad y la productividad de nuestro tejido empresarial, hay que crear los instrumentos adecuados que minimicen las barreras que afectan a los procesos de inversión de las empresas».

Señor Climent, se nos olvida que la rueda de la economía en España, en su mayoría, la promueve el autónomo, las pymes, y esta ley excluye a los pequeños empresarios.
Mientras tanto empiece a ponerse en funcionamiento esta ley, la solución es los pequeños empresarios, los autónomos y las pymes.
La solución no es crear instrumentos adecuados, es eliminar instrumentos y trabas burocráticas y, por ejemplo, apoyar con alguna medida, como puede ser la reducción del impuesto de sociedades para las pymes al 22 %, de manera inmediata y de forma paulatina, hasta llegar al 12,5 %.

Pero no debemos olvidarnos de lo más importante, señor Climent.
La economía se ralentiza y los empresarios tienen bastante miedo por la inestabilidad económica que estamos viviendo en estos momentos.

También ayuda, y mucho, la incertidumbre sobre el brexit que, aunque no sea tan inminente, es algo que va a suceder como fecha límite el 31 de enero.
Otro tema que preocupa a todos los empresarios es el de los aranceles de Estados Unidos.
Y tampoco ayuda el panorama de las provincias catalanas; no es el más halagüeño, en estos momentos, para que las empresas extranjeras se fijen en nosotros.
Y, si a todo esto sumamos la incertidumbre política, ya tenemos el caldo de cultivo.

Según el ICE, el 20 % de los empresarios es bastante pesimista.
De ese 20 %, el 15 % ya prevé recortar la plantilla.
Pero le digo más, en este tercer trimestre, el 49 % de contrataciones ha sido en el sector público, 34.
200 puestos de trabajo.
Le recuerdo, señor Climent, que en mi primera intervención le dije que la administración pública no genera ni crea riqueza, pero sí paga los salarios que salen de los impuestos que pagamos los contribuyentes.
Todo esto genera desestabilización en los presupuestos, más gasto público y más impuestos, si cabe.

El sector privado solamente ha creado mil puestos de trabajo más en el sector público.
Nos parece bien, como ya le he dicho antes, pero no podemos olvidarnos de las empresas de toda la vida, la floristería de la esquina, la carnicería del mercado, la pescadería, la frutería, la panadería…, esas empresas compuestas por autónomos, pymes y empresas familiares, -y termino- así como tampoco debemos olvidarnos de los trabajadores de la construcción y de la agricultura, que son tan importantes para nuestra comunidad.

Y, señor Climent, inflar la administración para tapar otras carencias no la hace más eficiente.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora diputada Ana María Cerdán.

Continuem amb el Grup Parlamentari Ciudadanos.
Senyor Carlos Gracia, té 3 minuts de temps.

Quan vullga vosté.

El senyor Gracia Calandín:

Gràcies, president.

Buenos días, señor conseller.

A lo largo de su comparecencia de hoy nos ha dado cuenta de los resultados obtenidos hasta la fecha por parte de esta ley.
Me gustaría que en la siguiente parte de su comparecencia me contestara a las siguientes cuestiones.

Primero, ¿cuándo estará disponible el informe anual con el análisis, seguimiento y evaluación de los proyectos aprobados a través del Punto de Aceleración de la Inversión, que se supone que tiene que elaborar la comisión permanente?
Y, ¿lo van a poner en el portal de transparencia?

Por otro lado, la directora general, María Dolores Parra, en una entrevista del año 2018, en cuanto se aprobó aquí la ley, reconocía que, de los 50 proyectos que gestionó en el año 2017 (inintel·ligible) … , estimaba que hasta 18 de ellos eran clientes potenciales del PAI.
Hoy usted nos habla de que, a fecha de 2019, 7 son los que han solicitado entrar en este punto de aceleración.
¿A qué cree que se debe esta disminución?

Y también me gustaría saber si cuentan con indicadores concretos para evaluar la eficacia de esta ley y si tiene datos de cuál ha sido el desempeño de estos indicadores, desde la entrada en vigor.

Si no me equivoco -bueno, usted lo ha comentado hoy en la comparecencia-, la comisión permanente se ha reunido ya dos veces.
Y me gustaría saber si se ha realizado alguna propuesta, por parte de la comisión permanente, que permita optimizar y mejorar los procedimientos administrativos, con objeto de conseguir un ahorro en los tiempos y costes en la tramitación de los proyectos gestionados por el Punto de Aceleración de Inversión, tal como recoge el artículo 5, que define las funciones de la comisión.

Por otro lado, el informe del Consell Jurídic Consultiu, que se solicitó en su momento, en el año 2017, cuando se empezó a tramitar la ley, alertaba de una serie de observaciones que me gustaría recordar.
Por un lado, el hecho de que en la ley no se concretaba la variedad de procedimientos autonómicos y locales que se podían ver afectados.
Tampoco se establecía una conexión entre la declaración de un proyecto como prioritario de inversión y los procedimientos posteriores.
Ahora que ya hay proyectos en marcha, me gustaría saber cuántos son los procedimientos autonómicos que se han visto afectados, como consecuencia de estos proyectos de inversión.

Y, por otro lado, también advertía el consell jurídic de que la ley excedía al ámbito competencial de la Generalitat y afectaba a otros procedimientos del estado, por ejemplo, en los que no tenemos alcance competencial.
Y, por eso, una de las principales trabas con las que se puede encontrar un proyecto de inversión es, precisamente, la incapacidad para que, desde la Comunidad Valenciana, podamos modificar esos plazos.

En ese sentido, también me gustaría saber con cuántos procedimientos administrativos estatales se han encontrado o han contabilizado?

Y, de igual manera, usted hoy ha hablado de los instrumentos suscritos con los entes locales, saber ¿cuántos de los entes locales han suscrito el correspondiente convenio de colaboración?

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor diputat.

Continuem.
Ara tindrà per 3 minuts de temps el diputat representant del Grup Parlamentari del Partit Popular.

El senyor Carrasco Torres:

Muchas gracias, presidente.

Señor conseller, primeramente agradecerle su asistencia a esta comisión.

Mi grupo, como usted sabe, presentó en la legislatura pasada una enmienda a la totalidad que no fue aprobada.
No obstante, tras el enorme periodo de tiempo transcurrido desde el 2016, pensábamos que hoy usted venía aquí a decirnos que iba a dejar de impulsar esta iniciativa.
Pero esa dilación en el tiempo no es debido a otra cosa que a lo de siempre, a su ineficacia de su departamento y a la falta de gestión, incluso para sus propios proyectos.

Quiero que sepa, señor conseller, que hoy la mera convocatoria de esta comisión le ha traído coste a las Cortes Valencianas siendo que usted, al menos en su primera intervención, no ha aportado mucha más información de la que hay en el decreto o en la propia ley.

Señor Climent, su iniciativa no es creíble porque ustedes la iniciaron por trámite de urgencia en el 2016, cosa que les Corts ya le afearon.
Hasta junio de 2018 no presentaron la ley para su aprobación, el reglamento -como marca la ley- debía haberse presentado hasta seis meses, lo presentaron un año después.
Por lo tanto, solo hay dos explicaciones: O ustedes no creen en la iniciativa y se vieron obligados a presentarla como cortina de humo de su inacción, o, simplemente, esos tres años y medio desde el inicio se deben precisamente a su no gestión.

En cualquier caso la aplicación de la ley, cuyo objeto es la aceleración, cómicamente -permítame que le diga- adolece precisamente de la aceleración presumida.
Ustedes mismos le han quitado credibilidad a la ley antes de empezar.

Su iniciativa supondrá más gasto oculto para la administración.
Usted sabe que la comisión de inversiones permanentes se podría llegar a convocar hasta en veinte ocasiones, el plazo lo da según la normativa.
La comisión podría estar integrada hasta por veinte personas, es un montón de funcionarios públicos que podrían asistir a estas reuniones.

Aparte de la cantidad de documentos que se precisan para presentar un expediente de solicitud de este certificado.
No cuento con las actas, acciones de seguimiento, convocatorias, etcétera.
Por lo tanto, señor Climent, hay un coste oculto muy importante que va en contra de la propia ley, como usted sabe.

Su iniciativa ni acelerará los trámites ni contribuirá a captar más inversión.
El procedimiento pasa por el Punto de Aceleración de Inversión tiene 10 días para evaluar, tiene 10 días más de ampliación si necesitan más información.
Después hay un plazo de 20 días para convocar la comisión permanente de inversiones.
Esto significa…, bueno, y 10 días más para que la comisión tome su diagnóstico y emita su certificado.

Esto significa que este procedimiento se podría alargar hasta dos meses, hasta dos meses, señor Climent.
Si ustedes quieren disminuir con esta herramienta un 50 % del tiempo de resolución significa que para los procesos administrativos actuales, inferiores a cuatro meses, este proceso, simple y llanamente, no sirve de nada.

Pero lo peor de todo es que siguen ustedes utilizando su frase del go home.
No sirve de nada este tipo de acciones para traer inversiones si ustedes siguen en esa tónica -finalizo-.
Por lo tanto, le pedimos que no vaya en contra de la lógica de la buena gestión.
Por nuestra parte estaremos encantados de contribuir a reorientar esta iniciativa para que no le cueste dinero a la administración, sea efectiva y sea eficiente y tenga credibilidad para las empresas.

Gracias, presidente.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor diputat.

Ara continuem amb el torn dels grups que donen suport al govern.
De menor a major, té la paraula per un temps màxim de 3 minuts el representant de Podem Ferran Martínez,

Quant vullga vosté.

El senyor Martínez Ruiz:

Gràcies, senyor president.

I agrair, en primer lloc, al conseller la seua compareixença hui en la comissió.

Jo volia començar agraint-li la iniciativa d'haver presentat i aprovat aquest projecte de llei.
Crec que és una iniciativa que trenca amb molts tòpics que s'han estat promovent des dels partits de l'oposició, com d'un govern que és contrari a la inversió estrangera directa.
Tot el contrari per les dades que vosté ens està oferint.

Una llei que, a més, facilita els tràmits administratius, els tràmits legals per a facilitar la inversió estrangera.
I que, a més, diguem-ne que ofereix dades i que ofereix resultats -jo crec- que bastant positius, tot i el que ha dit el portaveu del Partit Popular, no?

Cal recordar una senzilla dada: Que entre el 2018 i el 2019, les dades del segon trimestre del 2018 i del 2019, oferixen un creixement de la inversió directa estrangera de 83 a 128 milions d'euros.
Som la quarta autonomia amb un major grau d'inversió directa estrangera, també pel tamany de la nostra economia evidentment.

I després, també, crec que cal tindre molt en compte les característiques de les inversions que tractem d'atraure a través d'aquesta llei.
Perquè moltes vegades, des dels partits de l'oposició, diguem-ne que és dona carta blanca a qualsevol tipus d'inversió tot i prescindint d'on es realitza eixa inversió i amb quins objectius i amb quines finalitats es realitza aquesta inversió.
Perquè podem comptabilitzar com a inversió, per exemple, la compra d'habitatges per part d'un fons buitre, això es comptabilitza com a inversió.

Però tenim una llei que el que fa és establir criteris estratègics per a facilitar determinades inversions que inclouen criteris socials, criteris mediambientals, que siguen inversions amb un alt contingut tecnològic o, també, dona major facilitats per a les Inversiones en el món rural.

Per tot això, jo crec que hem de fer una valoració positiva del que s'ha fet des de la conselleria i de l'aprovació d'aquesta llei.
I volia plantejar-li tres qüestions: La primera és quins factors creu vosté que expliquen el creixement de la inversió estrangera directa en els darrers anys?
Entenem que són diversos els factors que la poden explicar.

En segon lloc, quines són les perspectives de futur de la inversió estrangera directa en els propers temps?
Donat que estem en un panorama de desacceleració econòmica a escala global i en el conjunt de l'eurozona.

I, en tercer lloc, volia preguntar-li per la coordinació entre la conselleria d'economia i el ministeri d'indústria.
Si en tota aquesta tasca que s'està desenvolupant des del Consell n'hi ha un acompanyament per part del ministeri d'indústria i en quin sentit?

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor diputat.

Continuem.
La intervenció del Grup Parlamentari Compromís, la diputada Aitana Mas per un temps màxim de 3 minuts.

Quant vullga.

La senyora Mas Mas:

Gràcies, president.

Bon dia, senyories.

Bon dia, conseller.
Agrair-li la seua petició per a comparèixer en aquesta comissió.

La Llei 19/2018, més coneguda com la LAIP, fou en dels grans avanços en matèria econòmica de l'anterior legislatura.
L'aprovació d'aquesta llei confirmava un viratge d'actitud per part de les institucions valencianes envers al teixit econòmic.
Les institucions valencianes es reafirmaven en eixa intencionalitat de ser partícips actius i no mers espectadors de la modernització i l'avanç del nostre model econòmic.

I en aquest cas vàrem aconseguir avançar en dues direccions importantíssimes.
En primer lloc, com el propi preàmbul indica, en la facilitació dels tràmits i les gestions burocràtiques -com ha dit vosté- i, en segon lloc, en la focalització d'aquestes facilitats en projectes d'inversió que encarrilaren el creixement econòmic valencià en una direcció sostenible i d'acord amb els objectius econòmics europeus emmarcats en l'Estratègia Europa 2020.

De nou, contra els tòpics de la dreta, demostràrem que les forces polítiques progressistes poden gestionar l'economia d'aquest país tenint la mà sempre estesa a la col·laboració amb l'entramat econòmic privat.
Els resultats d'aquesta manera de gestionar es troben ben reflectits també a les estadístiques econòmiques.

Per motius de temps no entraré en detalls, però a grans trets ens trobem amb un augment generalitzat dels indicadors econòmics.
Concretament entre l'any 2014 i 2018 caldria destacar els augments de les exportacions, tant a nivell general com específicament industrial, d'un 21,3 % a un 23,6 % respectivament.
Dues dades que es troben força per damunt de les mitjanes expressades pel conjunt de l'economia espanyola.

Aquesta dada positiva, com era d'esperar, ha tingut un fort impacte positiu en altres variables rellevants de la nostra economia com ara, per exemple, el PIB o l'evolució de la pròpia ocupació industrial.
Però, més concretament en el marc d'aquesta llei i les seues implicacions, tenen una especial rellevància donada la naturalesa històrica de l'economia valenciana.

La nostra econòmica ha estat històricament una economia exportadora, molt més que l'espanyola en el seu conjunt, i aquesta dinàmica té molt a veure amb les especialitzacions tradicionals agrícoles de la nostra economia.
Sí, però també amb l'existència d'una manufactura tradicional de caràcter exportador, allò que Ernest Lluch va batejar com el fil industrial.

Les accions executades en el marc de la LAIP són, en definitiva, un pas més en la reversió d'aquesta passivitat institucional que tant de mal va fer al nostre model econòmic al llarg dels governs del Partit Popular, tractant d'adequar el nostre entramat institucional als desafiaments de l'economia mundial globalitzada en què vivim en l'actualitat.

La legislatura passada vàrem dirigir la majoria dels esforços cap a la recuperació dels drets socials dels valencians i les valencianes i aquesta legislatura sembla que, amb l'amenaça d'una nova crisi econòmica a escala internacional, un dels principals reptes serà aprofundir encara més en la modernització del nostre model econòmic.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora diputada.

Continuem.
L'última intervenció d'esta primera ronda, la representant del PSPV, la diputada Sandra Martín.

Quan vullga.

La senyora Martín Pérez:

Gracias, president.

Gracias, señorías.

Gracias conseller por comparecer hoy en esta comisión por petición propia.
Y creo que es como se debe hacer, que los consellers y los miembros del gobierno vengan y expliquen la política con total naturalidad de lo que se está haciendo.
Eso me parece un ejercicio totalmente sano en democracia.

Mire, efectivamente -como usted ha dicho- esta ley tiene poco más de un año, su reglamento lo mismo, ha sido reglamentada ya.
Y es una ley que, como su propio preámbulo dice, tiene como objeto los proyectos considerados como prioritarios que tengan esa tramitación preferente y que se reduzcan los trámites.

Esto es una cuestión bastante importante porque, desde luego…, se ha apuntado por algún compañero -e incluso podemos mantener- que la administración si bien puede o no puede crear empleo.
Desde luego lo que puede es facilitar muchísimo la creación de empleo, sobre todo impulsar la economía, eso está clarísimo.

Y esto es, precisamente, uno de los objetivos de esta ley que es recuperar los sectores productivos, de servicios, de la Comunidad Valenciana.
La puesta a disposición, en este sentido, de un instrumento que facilite esa iniciativa empresarial y los efectos de arrastre que esta pueda potenciar justifican, por tanto, la existencia de esta ley, la existencia de estos puntos de aceleración.

Porque, además, en la aplicación de la ley se tienen en cuenta -como no puede ser de otra manera- los principios administrativos de necesidad, de eficacia, de proporcionalidad -usted lo ha dicho en su intervención-.
El hecho de reducir los tiempos, el hecho de reducir los plazos, el hecho de facilitar, no significa en ningún momento que se esté saltando ningún tipo de procedimiento administrativo.
Lo único que se está haciendo es, ese proyecto, cogerlo, estudiarlo; ver que es prioritario y, efectivamente, ayudar.

Y otra vertiente que tiene muy importante esta política y esta ley es el hecho de la coordinación entre las administraciones.
Cuántas veces vemos a empresas, incluso particulares también, que ante cualquier trámite ante la administración la queja más grande es eso: que tienen que ir con un papelito de ventana en ventana.
Pues este es un instrumento muy válido para ayudar, precisamente, a reducir todos esos trámites y desde luego a activar la economía.

Usted lo ha comentado también, en la actualidad el IVACE, hasta la fecha, tiene un total de 13 proyectos de inversión -han sido los que han entrado en este proyecto- de los cuales han sido declarados prioritarios 7.
Y lo ha comentado, 3 en Alicante, 3 en Castellón y 1 en Valencia por un montante de más de 155 millones…, uy perdón, sí de 155 millones.
Y además con la creación de empleo de 208 puestos de trabajo previstos.

Lo cierto es que yo, señor conseller, veo que en poco más de un año esta ley está en marcha, está ayudando a la economía, está ayudando en un procedimiento que yo creo que es necesario.
Y creo que lo único que se puede hacer es seguir puliendo los procedimientos hasta ahora y que siga así, en marcha.
Pero desde luego no me parece a mí que sea un instrumento que no sea válido para la administración.
Desde luego aplaudo la iniciativa del Consell.

Gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora diputada.

Ara el conseller tindrà temps il·limitat per a respondre a les seues qüestions.

Senyor conseller, quant vullga.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Sí.
Moltes gràcies per les seues aportacions i, sobretot, pel tarannà.

Jo, en primer lloc, sí que voldria, doncs, fer un comentari al voltant de la intervenció dels tres grups que sustenten al Botànic.
I com no pot ser d'una altra manera el que he de fer és agrair la seua intervenció, el suport al Consell i el suport a aquesta llei.
Perquè pensem que al final lleis com aquestes ajuden a millorar, fins i tot, el dia a dia de la gent i en l'àmbit econòmic, si cap, jo diria que una miqueta més.

I, a més a més, quan ens trobem…, podíem dir, en l'àmbit jurídic en una societat molt garantista.
Molt garantista, on de vegades resulta molt complicat el poder buscar canvis legals que no afecten a altres.
I, per tant, quan de vegades es de: «hem de simplificar, hem d'alleugerir», posem comissions a estudiar com alleugerim i no n'hi ha cap comissió de les que hem pogut amb experts que s'assenten a estudiar com lleven tràmits per a poder seguir simplificant o alleugerint.
I no n'hi ha cap, perquè això suposa un canvi de l'entramat jurídic tremend.
Per això dic jo que el primer que tinga eixa capacitat fer-ho que m'ho diga, perquè ho pose ipso facto a funcionar de seguida.

¿Què vull dir?
Que portem quatre anys el Consell en el seu conjunt treballant en un tema que ens demanda tota la societat i, bàsicament, el món econòmic i empresarial.
I resulta complex.

I tenim una llei que pot ajudar-mos sense cap cost que els que tenim, sense cap -i ara li ho explicaré al senyor Carrasco-.
I resulta que l'oposició es dedica a criticar-la, sense analitzar que, en pràcticament un any, tenim set projectes per un valor important i per una ocupació important -i n'entraran més-, perquè la qüestió més important és…, a banda de la coordinació interadministrativa i entre altres administracions, és que per primera vegada aquell empresari i empresària que presenta un projecte, porta el seguiment administratiu del seu projecte, que això no ha passat en la vida.
I això s'ha de posar en valor, perquè en un moment determinat, si n'hi ha un entrebanc, l'empresari sap on està l'entrebanc i, ipso facto, si ha de canviar alguna cosa, tindrà molta més agilitat per a poder canviar alguna cosa perquè el projecte vaja endavant.

Del contrari, tots sabem que en la normativa vigent n'hi haurà un escrit, eixe escrit arribarà, el voran amb tot el termini que això suposa, tornaran a fer-ho, tornaran a enviar-ho i sabem que l'administració es fa in aeternum.

Som conscients, per tant, el no tindre la més mínima (inintel·ligible) … i capacitat de posar en valor l'agilització administrativa, des del meu punt de vista és anar en contra de l'àmbit empresarial i econòmic.
Almenys, jo ho veig aixina.

I, després, el que sí que m'agradaria dir és que este Consell té model.
I volem deixar-ho palés.

I quan parlem de projectes prioritaris, marquem que volem una economia real i productiva, no especulativa ni de cap altra índole, on la sostenibilitat en qualsevol àmbit projectat siga la base per a tirar endavant projectes.
I això ho diu la llei.
Ho diu la llei.
I no es deixa a ningú darrere la llei.
No es deixa a ningú darrere.

Per tant, el que han de fer és posar-se en contacte amb el Punt d'Atracció a la Inversió i voran com donem moltíssimes possibilitats per a tirar molts projectes endavant.

Després, si parlem de moltes altres coses i no parlem de la llei, doncs… vaig a contestar-los també altres coses.
És de veres que l'economia en un món global no depén stricto sensu d'aquells que, en este cas en la Generalitat, tenim la capacitat de prendre decisions també en companyia de moltíssims altres agents econòmics i socials del territori.

Som conscients que allò que passa en qualsevol indret del món ens afecta.
El que està passant en Alemanya ens afecta.
Eixa desacceleració d'una potència tan important com Alemanya ens afecta.

El Brèxit, clar que ens afecta.
¿Quants britànics tenim nosaltres ací?
És un dels punts on exportem també una quantitat important en companyia també d'Alemanya i en companyia també de França.

La guerra comercial entre Estats Units i Xina, doncs no ens ajuda i això és evident.

El no tenir un govern estable que prenga decisions de manera continuada a Espanya resulta que també ens perjudica d'alguna manera.

És a dir, que n'hi ha tota una sèrie d'ingredients que està clar que no ens ajuden a la nostra economia.

Però, aixina i tot, i no sé per què, resulta que analitzem paràmetres PIB, paràmetres neoliberals, en els quals jo posaria molt en dubte si eixos paràmetres ajuden a tenir una societat cohesionada o una societat menys desigual i altres i més igualitària, els posaria sempre en dubte, però com que sembla que el llenguatge dominant és el llenguatge neoliberal hem de parlar d'eixos paràmetres.

Doncs, fins tot, parlant d'eixos paràmetres resulta que el nostre territori, el País Valencià, està millor en qualsevol àmbit que l'estat espanyol.
Doncs alguna coseta haurem fet els dels Botànic.
¿O tot ve per art de màgia?
¿O tot és neoliberal quan interessa i a l'àmbit privat va bé i, quan no, ho socialitzem tot?

¿És eixa la política que normalment…, o el discurs o el relat que sempre utilitzen els partits de dreta?
És a dir, no, no, quan va bé allò privat, fantàstic, que bé, i m'ho apunte jo tot.
Però quan no, doncs… anem a vore.
Les pèrdues anem a socialitzar-les.
Doncs em sembla d'una irresponsabilitat tremenda.
I ho diré sempre.

Mire, des del 1930 fins el 1980 aproximadament, les coses en qüestió de cohesió social i d'igualtat van anar prou bé.
I no sé per què entrem en els anys huitanta, on el marc neoliberal és furibund i, de sobte, la dicotomització de la nostra societat cada vegada és més gran: més desigualtats, més gent rica.

Aleshores, ¿en eixes polítiques hem d'estar?
Doncs supose que no.
El Botànic no va estar en eixes polítiques.
I per això dic jo que el model, independentment d'estar en una economia global, nosaltres el tenim clar i anem a seguir eixe full de ruta del Botànic en eixe i en altres aspectes.

Després, parlen d'inflar, que inflem en el tema de personal i altres.
No inflem.
No hem contractat absolutament a ningú més pel tema de l'atracció d'inversions, a ningú més.

Una altra cosa seria, si realment volem ser una potència amb més gent treballant per l'atracció d'inversions que hauríem de tindre moltes més persones.
Ahí jo seria el primer que diria: sí, hem de tindre un punt d'acceleració mínimament amb 15, 16, 20 persones.

Que si analitzem els punts d'atracció d'inversions que tenen diferents comunitats autònomes i altres països, probablement eixa és la mitjana.

¿Saben quantes persones tenim nosaltres?
Dos.
I amb dos persones estem fent tot això.
I això són realitats que vostés han de conéixer.
I, per tant, que després parlen que inflem, que tenim més costos i altres… No, en absolut, en absolut.

Després, senyor Gracia, si hui vinc ací és per a donar-los informació, per a contar-los com estem fent les coses i com hem fet les coses des del moment en el qual la llei s'aprova.

El dia 25 de novembre li acabe de dir que tindrem una altra comissió permanent on tindrem un altre informe de com està funcionant i com va la situació en l'àmbit de l'atracció d'inversions.
I eixe informe està penjat a la web, vostés tenen plena predisposició per a poder vore'l si volen, perquè s'està actuant amb una absoluta i total transparència de tot allò que estem fent.
Per tant, eixe informe estarà.

Després també m'ha preguntat la relació que tenim amb altres administracions i tal.
Vull dir, pense, perfecte.
Connexió directa amb els ministeris i connexió directa amb el ministeri d'indústria, que també m'ha comentat el diputat Martínez.
És a dir, estem treballant molt bé amb totes les administracions.

Ara, vostés plantegen: tenim convenis signats ja amb administracions?
Encara no, però estem treballant.

I en l'àmbit local, que també crec que m'han preguntat, el que més està interessant-se, i que probablement tingam una signatura prompte, és l'Ajuntament d'Alacant.

L'Ajuntament d'Alacant està en contacte directe amb la Direcció General d'Internacionalització i amb l'Ivace perquè això pràcticament prompte puga resoldre's en un conveni que ens ajude a treballar d'una manera més concreta en estos temes d'atracció a la inversió.

Senyor Carrasco, els funcionaris han de treballar.
I és evident que han de treballar i igual té que treballen ací o allà, o quan tenen una comissió per a coordinar-se en qualsevol altre àmbit a banda de, doncs clar que han d'anar a la comissió i estan treballant.
I això no suposa, torne a repetir-li, cap despesa.

I, per favor, deixen ja els clixés.
Deixen ja els clixés i les desqualificacions, el go home.
És a dir, sembla ser… sembla ser que això és el clixé perenne perquè no atraguem inversions.
Vosté… vol que li done números de l'atracció d'inversions?
Doncs li'ls done.

Vull dir que…, perquè els tinga simplement clars.
En el que portem en el primer semestre de 2019, 247,4 milions d'euros.
Puja un 5,8 % respecte al mateix període de l'any anterior.
Vull dir, 247 milions.
Vull dir, això és el que tenim en el semestre.
Anem a vore com es desenvolupa el segon semestre.

I li he de dir que fem polítiques proactives.
Sense anar més lluny, este conseller ha estat una setmana en Xina.
I si fem polítiques proactives, és perquè anem a vendre el nostre territori i posar en valor tot el que tenim en este territori, que no és poc.

I parlem dels instituts tecnològics i de tot l'àmbit…, o del sistema d'innovació.
I parlem de les universitats, que en tenim nou.
I parlem dels ports, que en tenim cinc.
I parlem de totes les bondats que té este territori, que són molt atractives perquè vinga el món empresarial.
I sobretot el que tenim és qualitat de vida i un sol impressionant.
I la gent ve, i la gent ve.

Mire, he de dir-li que concretament en la jornada que vam fer en París teníem entre 14 i 15 empreses amb intenció de conéixer què és el que fem i quines possibilitats poden tenir ací.

Quan es va acabar la jornada, per la nit ja un inversor s'havia posat en contacte amb l'Ivace.
I, a més, posant data ja per a vindre perquè li expliquem i li ensenyem tot el que tenim per ací.
Doncs això és política proactiva.

I això estic posant-li única i exclusivament un exemple en el qual ha estat el conseller.
Podia posar-li'n molts en què ha estat la directora general i molts en què han estat els tècnics i tècniques de la direcció general i de l'Ivace internacional.
Per tant, s'està treballant.
Les coses sabem que no ixen per amor a l'art i sense fer absolutament res.

Vosté parla dels terminis.
Però, clar, com molt bona estratègia sempre política, vosté utilitza sempre els terminis màxims.
És a dir, quan em toca fer oposició, jo agarre sempre el màxim.
No agarre tot el que pot estar en l'interval del mínim i el màxim.

Doncs bé, resulta que els màxims no estan complint-se.
Estan complint-se en mínims.
Vull dir, estem convocant la comissió tècnica i en 15 o 20 dies l'empresa ja coneix en totes i cadascuna de les administracions que s'ha de posar en contacte.
És a dir, 15 o 20 dies.
Per tant, no vaja vosté a màxims, perquè la realitat no és eixa.

I, després, m'agradaria dir que n'hi han ingredients clars, que encara que hi haja… o es parle de desacceleració, jo sóc una persona sempre molt optimista i no m'agrada ser alarmista, perquè l'alarma, al final, el que genera és que n'hi haja una certa por sempre en l'àmbit social.

A mi m'agrada fer pedagogia i m'agrada ser…, si puc ser realista, vull ser realista, no?
, i dir les coses com són.
I sobretot basar-me, per ser rigorós, en números.

I n'hi han dos qüestions que indiquen que en el nostre territori, el País Valencià, estem bé en temes d'inversions.
Després podríem parlar de moltíssims més números.

Però mire, estan les importacions de béns d'equip, que és una dada… Tenim màxim històric en el 2018, 4.
390 milions d'euros.
I en el que portem de 2019 -gener-juliol- hem avançat a un ritme del 17,6 % respecte a l'any anterior.
És una bona dada per al tema d'inversions.
Però després hi ha una altra que m'agradaria posar damunt de la taula, i és la superfície total de metres visats, de metres quadrats visats d'obra nova per a ús no residencial on en el que va d'any 2019 ha augmentat un 35,2 % al nostre territori, a l'estat un 10,6.
I destaca la destinada a l'ús industrial, que en els últims anys ha augmentat a un fort ritme la seua participació dintre de l'Estat i supera ja el 22 %; en 2014, el 8,3.

Són dos dades que hem de posar damunt la taula i que en definitiva fan vore que este territori, per ingredients importants, com és el de la cohesió política del govern, la confiança que genera el govern, l'estabilitat que genera el govern del botànic, fa possible que siguem un territori atractiu per a la inversió.
Això sí, sempre amb proactivitat, treballant, no deixant que les coses ens vinguen caigudes del cel.

I això és el que estem fent des de la conselleria i això és el que estem fent del Consell.
I seguirem treballant en aquesta línia perquè pensem que aquesta és una molt bona llei que pot alleugerir els tràmits administratius i els pot alleugerir jo diria que d'una manera important.

I m'havia fet -per acabar- tres preguntes Ferran.
Per què tenim inversió directa.
Li ho he contestat.
Jo pense que l'àmbit d'un govern que genere confiança, estabilitat, proactiu i demés fa que al final la gent veja que ací pot vindre i pot vindre amb garantia i seguretat jurídica.
Perquè, independentment del go home, de tot el que vullguen dir, en este territori hi ha seguretat jurídica.
Utilitzen els clixés que utilitzen, estandarditzen els seus discursos com els estandarditzen, diguen el que vullguen.
Seguretat jurídica en aquest territori hi ha.

I per això que ha dit, li he comentat lo de França, és per posar un exemple, vénen les inversions.
I jo crec que les perspectives per estes dades que acabe de donar, les dades dels béns d'equip i la superfície total de metres quadrats, i sobretot en l'àmbit industrial, jo crec esperançador que anem a tindre més inversions.
I després la dada que en el primer semestre estem creixent un 5,8 per damunt de l'any anterior.
Aleshores, anirem treballant i vorem com va, no?

I el tema de la coordinació doncs també li ho he dit que sí que existix eixa coordinació.

I en principi ho deixaré ahí esperant les seues rèpliques per a intentar tornar-los a fer la meua.

Gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor conseller.

Ara faríem un últim torn dels diputats.
En principi són els diputats que vullguen intervindre.
Voldria intervindre algú en este torn?
(Veus) Els tres diputats de l'oposició ja estan.
(Veus) Un momentet, un momentet.

Val, anem a fer un últim torn dels tres grups que ho han demanat, de menor a major, per un temps de 3 minuts.

Té la paraula la diputada de Vox.
Quan vullga.

La senyora Cerdán Martínez:

Gracias, señor presidente.

Señor conseller, lo primero que hay que hacer es quitarles el miedo a los empresarios que en este momento tienen mucho.

Yo me he remitido al principio de mi intervención diciéndole que todo lo que fuese crear empleo y riqueza en nuestra comunidad siempre iba a ser bienvenido y desde nuestro grupo político lo íbamos a apoyar.
Otra cosa es lo que se pueda tardar, lo que no se pueda tardar y qué hacemos con los problemas que en este momento tenemos encima de la mesa; qué hacemos con esa tienda de la esquina; qué hacemos con las floristerías; qué hacemos con las cosas pequeñas; qué hacemos con las pymes.

El tema de la ley.
A ver no soy yo la que habla de…, bueno, sí, soy yo porque se lo he dicho yo.
Pero es la CEOE la que dice que la producción normativa desde 1970 ha resultado enormemente farragosa, enormemente…, no se han anulado leyes, se han creado otras.
O sea, ese es el problema.
El problema es que hay mucha ley y no nos hemos dedicado, no, no se han dedicado a ir eliminando y cada vez el problema es más gordo.

Y bueno, los datos de cómo va la economía en nuestra comunidad no me los he inventado yo, todavía no tengo esa capacidad, salen de aquí.
Me remito simplemente a lo que tengo.

También he pedido los datos de importación y exportación, pero eso no me lo han mandado todavía.
Ya cuando me los den, pues, su conselleria, cuando me los den seguiré con este tema.

Muchas gracias, señor conseller.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora diputada.

Continuem amb el representant de Ciudadanos per un temps màxim de 3 minuts.
Quan vullga vosté.

El senyor Gracia Calandín:

Gracias, presidente.

Bueno, me gustaría recordar que el artículo 3.
3 dice: la presidencia de la Comisión permanente de Inversiones comparecerá a petición propia en la Comisión de Industria de las Corts Valencianes con carácter informativo y con periodicidad anual.
Y yo he entendido que en su comparecencia viene como presidente de la comisión y no como conseller.
Si ustedes no se reúnen hasta el día 25 de noviembre, quizás hubiera sido más productivo que hubiera comparecido después del 25 de noviembre.

Si de lo que se trata es de valorar el papel de la conselleria en el desarrollo normativo, pues miren, señorías, la ley se aprobó en julio de 2018.
Según dice el preámbulo de esta ley, es una ley para reducir plazos y burocracia.
Pues bien, la propia ley que establece en sí misma una serie de plazos.
En el artículo 5 se dice que durante el primer mes, una vez entrada en vigor la ley, la ley entró en vigor el 16 de julio, se crearía una comisión permanente.
Y esta comisión permanente se crea el 18 de octubre.
Estamos hablando, si entendemos que agosto no es hábil, de dos meses después, que además se publica en el mes de noviembre.
Con lo cual, si vamos a reducir plazos y no somos capaces siquiera de cumplir los plazos que establece la ley.

Pero es que además ya el diputado Carrasco también ha comentado lo que tiene que ver con el retraso en la aprobación del reglamento de la ley, que en su disposición final decía que el desarrollo reglamentario debía hacerse dentro de los seis meses posteriores a su aprobación.
Estábamos hablando del 16 de febrero.
Las Cortes no se disolvieron hasta el 4 de marzo.
Por tanto, la segunda en la frente.

Pero es que ahí no queda, y yo me pregunto, constatando que el propio Consell para llevar a cabo el desarrollo normativo de la ley -ojo, que es de aceleración-, no solo agota los plazos, sino que además los incumple, pues bueno, cómo van a ser capaces ustedes de reducir los plazos a la mitad de los procedimientos administrativos.
Yo lo llamaría «la desaceleración de la ley de aceleración».

Pero es que también me gustaría, en este minuto que me queda, destacar el detalle del propio procedimiento de calificación del proyecto que usted en su comparecencia también ha comentado.
Mire, cuando se aprobó aquí la ley se decía: «en diez días naturales se revisará y se dictará la correspondiente resolución de calificación».
Nada se decía sobre una resolución provisional.
¿Algunos de los diputados de la IX Legislatura pensó en algún momento en que iba a existir una resolución provisional cuando votaron esta ley en junio de 2018?
¿Alguno pensó que para tener la resolución del proyecto harían falta dos meses?
Yo, por más que leo el artículo de la ley, el 3.
2, sólo leo diez días.
Bueno, pues cuando nos vamos al reglamento, que está aprobado fuera de plazo, de golpe y repente incorpora en el artículo 6 una serie de plazos adicionales, el 10, más 20, más 10.
Nos vamos a dos meses de retraso.
Una vez más, la desaceleración de la ley de aceleración.

Así que -voy terminando ya-, en definitiva, señores del Botànic, tardaron más de dos años en hacer una ley que declararon urgente y prioritaria, y ahora siguen incumpliendo plazos, precisamente en una ley que es para eso, para reducir plazos.

Gracias, señor presidente.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor diputat.

I per acabar esta ronda d'intervencions, per un temps màxim de 3 minuts, el diputat representant el Partit Popular.

El senyor Carrasco Torres:

Gracias, señor president.

Mire, tenía una réplica de cerca de veinte preguntas; se las haré llegar.
Porque usted ha venido aquí a hablar de su libro, no ha contestado, no ha aportado más información de la que hay en el decreto o en la ley.

Pero ha aportado cosas muy interesantes, y me voy a basar en ellas para mi réplica.

Usted dice que el primero que sepa que se lo diga cómo mejorar.
Está bien que el conseller reconozca que no sabe cómo solucionar el asunto.
Eso está muy bien, pero usted le recuerdo que está en la comisión de industria y aquí, como oposición en este caso, tenemos que fiscalizar su no acción; pero si usted no sabe, pues debería dar pasos a un lado.

Ya le he demostrado que esos plazos que ustedes han puesto en la ley pueden llegar a ser de cuatro meses.
Con la actual parálisis de su departamento lo más habitual es que se excedan de esos meses, no al contrario, lo dicen los números.

Respecto a su proyecto de modelo -que no tocaba hoy hablar aquí, pero lo ha dicho-, le voy a recordar que el salario medio de los valencianos es un 10 % del salario medio de los españoles.
¿Es culpa de usted?
Que estamos en el ranquin número 11 de las 17 autonomías en cuanto a salario medio y que el PIB per cápita de los valencianos es un 15 % menor que el del resto de España.
¿Usted dice que estamos mejor que el resto de España?
No sé en qué libro lo ha leído.

Los funcionarios tienen que trabajar.
¿Usted sabe cuál es el concepto de coste de oportunidad?
Evidentemente irán a trabajar, pero tiene que saber usted, y si no lo sabe es una irresponsabilidad política, que sus funcionarios, excelentes funcionarios por cierto, están sobrecargados de trabajo.
Lo que usted les va a mandar es más trabajo, pero si no lo hacen en un sitio, evidentemente lo harán en otro, pero estarán dejando de desatascar el actual estado de su departamento.
Le recuerdo que el nivel de ejecución de su presupuesto es del 58 %, según datos del pasado.
En la página web de la Generalitat, puede ahora mismo comprobarlo, no hace falta que nos salgamos de la comisión, y de un 13,58 % de pagos a fecha de prácticamente noviembre, señor Climent.

Usted apela a sol y a la calidad de vida para atraer inversiones, que es lo que le cuentan en sus extraordinarios viajes de la vuelta al mundo, de París y de China.
Vamos a ver, si usted apela a que los inversores vienen aquí por el sol y por la calidad de vida, flaco favor está haciendo el conseller de Economía si esto sale de esta sala.
Porque aquí de lo que se trata es de empleo de calidad y de clústeres, y de posibilidad de tener una ampliación de los negocios, una potenciación de los negocios basado en un entorno estable, político y económico.

¿El sol también lo ha puesto el Botànic, señor Climent?
¿Eso también es cosa de ustedes?

Inversión extranjera.
Está estancada, está estancada, señor Climent.
El 5,8 %, que le corrijo mínimamente, es el 5,5 %, ha estado casi a punto de acertarlo.
El 5,5 % en economía es estar estancada, la inversión extranjera en la Comunidad Valenciana está estancada.
El año pasado, como usted bien sabe, bajó un 20 %.
Veremos el segundo semestre.
Ojalá no sea así.

En cuanto a plazos.
Usted dice que son de máximos, es cierto, pero es lo que usted ha puesto.

Importaciones.
Usted dice que es extraordinario, estamos aumentando en importaciones.
¿Usted sabe que si importamos más producimos normalmente menos aquí?
La balanza comercial se encuentra en un 29 % inferior de la del año pasado.
Eso son datos de ustedes en la propia página web.
Se lo facilitaré también a mi compañera, yo sí que he tenido la suerte de obtenerlo.
Entonces, no me diga que estamos aumentando en importaciones, cuando estamos aumentando más en importaciones que en exportaciones, y eso deteriora la balanza comercial de los valencianos.

Y para acabar, señor Climent, aquí quien crea la alarma es usted.
El día 10 de septiembre, y se lo dije en el Pleno de las Cortes.
Usted dijo en prensa, en dos entrevistas o en dos declaraciones entrecomilladas, que la situación en la Comunidad Valenciana es preocupante.
Lo dijo usted.
Por favor, le pido que no utilice esto como arma o como cortina de humo para no hacer nada, para no hacer nada.
Haga cosas…

El senyor president:

Vaja acabant.

El senyor Carrasco Torres:

…para esta Comunidad Valenciana.

Perdón.
Gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies.
Disculpe, que ja passava un minut.

Intente de donar un poquet de temps, perquè entenc que tres minuts és justet, però en trellat.

Passem (inoïble perquè no està connectat el micròfon)…

Sí, bé, l'última intervenció, senyor conseller, per un temps màxim de 3 minuts.
Quan vullga vosté.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Sí, començaré pel final.

(Inoïble perquè no està connectat el micròfon) … i el seu llibre sempre buscant aquella part més negativa possible per a poder fer l'oposició des del seu coneixement que no és aixina, perquè vosté agarra sempre el text com a pretext, sempre.
Vosté és molt metonímic.
A mi m'agrada dir molt metonímic.
Vosté el que fa és, agarra allò que li interessa, l'última frase que ha dit el conseller, que és la de la qualitat de vida, sense tindre en compte les sis frases anteriors que ha dit, no, no, que ha dit per a l'atracció d'inversions.
Vosté és molt metonímic, per no dir-li «sabudet», metonímic.
(Remors) No, no, perdó, perdó.
(Veus) Home, home, és que… (Veus) Pues vale.

Estem on estem probablement perquè vostés quan governaven, o no tenien model o el model que tenien sabem quin era: el de la corrupció pura i dura.
I a nosaltres, en quatre anys, està costant-nos molt transformar eixe model, i anirem treballant-lo i estem treballant-lo.
Eixa diferència entre economia real i productiva, front a l'economia corrupta de vostés, això és una realitat.
I això, intentar pegar-li la volta com un calcetí, vosté que està en el món empresarial, o que ha estat en el món empresarial, i que a mi, en paraules de vosté, m'ha dit moltes vegades, és molt complicat.

Per tant, allò que em deia quan estava on estava, diga-ho ara també.
(Veus) Diga-ho ara també, però diga-ho quan li toque, no quan l'interesse, perquè abans, quan estava en un lloc, deia unes coses i ara en diu unes altres.

Vull dir, que està molt bé que vosté té de fer el seu paper?
Sí, faça el seu paper, però el paper, en esta vida, s'ha de buscar la màxima coherència per a fer un bon paper, perquè si no, al final un no fa un bon paper.

I mire, inversions.
247,4 milions, és a dir, un 5,8 % més.
Exportacions.
Del 2015 al 2018… Inversió estrangera.
Perdó.
Del 2015 al 2018, 2.
581 milions.
Del 2011 al 2015, on vostés governaven, 1.
512 milions.
Mire la diferència.
La mitjana, de 378 a 645.
És a dir, alguna cosa haurà fet també el Botànic perquè doblem quasi en les inversions.

Si parlem de les exportacions, números històrics.
Que és de veres que cada vegada la balança comercial des del 2015-2016 cap ací és menor?
Clar que sí.
Jo no vaig a negar-li els números, però són números en estos moments encara positius.

I una altra cosa.
Mire's bé el pressupost, per favor, mire's bé el pressupost.
En estos moments, els compromisos superen el 92%, en estos moments, i les obligacions el 59 %.
I estem encara acabant l'any.
Si vol, jo l'emplace a fer un debat de l'execució del pressupost, una vegada acabat.
I aleshores, quan estiga acabat, parlarem de com és el pressupost, perquè parlar sempre d'un pressupost és molt bonic, perquè un va parlant d'hipòtesi i tal.
No.
Quan parlem, de fets, de l'execució del pressupost, a any canviat.

Jo l'emplace a fer un diàleg on vullga i parlarem dels percentatges de la consellleria d'economia sostenible, que són uns percentatges d'execució ¡impressionants, impressionants!
I porte molts anys jo executant pressupostos, porte molts anys, i vosté ho sap.

Per tant, no posen en dubte coses que no són.
I ja està bé de tant de clixé, és que juguen al clixé pur di dur.

Per tant, tornar a posar en valor que és una llei positiva, que és una llei bona, que estan venint les empreses, que anem a intentar tirar endavant totes les inversions el més àgilment que pugam.
I, en definitiva, les empreses que han vingut tinc de dir que estan contentíssimes de com està desenvolupant-se tot el procés administratiu per a tirar endavant eixes inversions que ens han demanat.

Gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor conseller.

En principi, acabaríem ací la compareixença.
Nosaltres estem ací a la comissió a la seua disposició.
Quan vullga vindre, ja ho sap.
Moltes gràcies.

Si vos sembla bé, dos minuts per a acomiadar el conseller.
I m'agradaria que parlàrem algunes coses de funcionament de la comissió, almenys, als portaveus, quedeu-vos un moment i parlem.
Val?

(S'alça la reunió a les 12 hores i 55 minuts)