Untitled Document

<!--
body {
color:black;
}
.text2 {
font-family:'Times New Roman','Times','serif';
font-size:14px;
font-weight:bold;
text-decoration:none;
color:black;
}
.text4 {
font-family:'Times New Roman','Times','serif';
font-size:14px;
text-decoration:none;
color:black;
}
.text1 {
font-family:'Times New Roman','Times','serif';
font-size:14px;
font-weight:bold;
font-style:italic;
text-decoration:underline;
color:black;
}
.text5 {
font-family:'Times New Roman','Times','serif';
font-size:14px;
font-style:italic;
text-decoration:none;
color:black;
}
.para4 {
text-align:justify;
}
-->



Comissió de Coordinació,
Organització i Règim de les Institucions de La Generalitat
realitzada el dia 6 de març de 2009.
Comença la reunió
a les 11 hores i 50 minuts.
Presideix el diputat senyor Rafael Maluenda
Verdú.
Reunió número 14/IV.

Compareixences sol·licitades, a petició
pròpia, per tots els membres del Consell per a donar compte de les
activitats realitzades, respectivament, en l'àmbit de les
seues conselleries (RE número 31.
026 a 31.
039).
Continuació.
Compareixença del conseller de Governació, senyor
Serafín Castellano Gómez

El senyor president:

Es reprén la
sessió.

En primer lloc, la presidència vol excusar-se
pel retard.
Pensem que l'acte institucional que hi havia a
l'andana era mereixedor de la presència de qualsevol diputat,
màximament si estem pensant que som la Comissió de
Coordinació, Organització i Règim de les Institucions
de la Generalitat, pense que la presència del president i de la mesa
de la comissió en l'acte està més que
justificada.
Però, no obstant, demanem perdó a les seues
senyories per retardar el començament.

En segon lloc, a la mesa ha arribat un escrit de
l'honorable senyora consellera d'Indústria, que saben
les seues senyories que estava malalta, està fastidiada, continua igual.
I aleshores
hem acordat en la mesa dos coses:

Primera, que retardem la compareixença de la
consellera d'Indústria, Comerç i Innovació per
al dimarts, a les deu.
.
.
Es que a las diez y media.
.
.
A las diez y media,
siempre que terminemos a las doce, que es la Junta de Portavoces.

I avancem la compareixença del conseller
d'Immigració i Ciutadania, que estava per a esta vesprada a
les sis, l'avancem a les quatre i mitja, perquè no hi ha
necessitat que estiguen les seues senyories ni el personal de la casa
esperant ací fins a les sis, quan a les quatre i mitja es queda
suspensa la convocatòria.

Per tant, això és l'acord que ha
adoptat la mesa de la comissió i que traslladem perquè no hi
haja indefensió per part de ningú.

I ara sí, ara rebem el conseller de
Governació.

El senyor president:

Senyories, continuant amb l'ordre del dia que
tenim previst, hui ens honra amb la seua presència l'honorable
senyor conseller de Governació, a qui li donem la benvinguda.
Crec
que no necessita presentació perquè en la seua vida
parlamentària ha exercit importants funcions, també en el
govern.
I pense que la seua experiència parlamentària mos
deixa fóra de qualsevol dubte d'haver de llegir-li quines
són les normes, que les coneix com el que més.

Per tant, senyor conseller, benvingut a esta
comissió.
Per primera volta com a conseller compareix en la
Comissió de Coordinació; encara que sí en la de
Governació ha comparegut diverses voltes.
Per tant, esta és
la seua casa, veiem amb molt de grat que vosté estiga ací hui
i que sàpia que sempre que ho crega oportú i convenient
comparéixer davant esta comissió sempre serà molt ben
rebut.

Per tant, amb l'honor que mos concedix, mosatros
li passem la paraula perquè puga fer la seua exposició de la
compareixença que, a petició pròpia, el porta hui a
esta comissió.

Quan vullga, senyor conseller.

El senyor conseller de Governació:

Moltíssimes
gràcies, senyor president de la Comissió de
Coordinació, i la veritat és que l'honor és per
a mi d'estar ací per a debatre i comparéixer davant
d'esta comissió per a donar compte de les activitats
realitzades en l'àmbit de la Conselleria de Governació.

He de dir-los en tot allò que estem treballant.
Estem treballant en la voluntat ferma i decidida de trobar solucions als
problemes que afecten els ciutadans de la nostra comunitat, que són
a qui mos devem, i també amb la voluntat d'apropar totes les
postures i poder aconseguir els acords a través del diàleg i
del consens.

I això és el que hem fet des del
principi de la legislatura, intentar treballar amb diàleg, amb
transparència, i aixina des de la primera compareixença que
féu davant d'estes Corts com a conseller de Governació.
Permeten-me les seues senyories que recorde que dita compareixença
per a explicar les línies generals de la política de la
Conselleria de Governació se produí al setembre de
l'any 2007.

Compareguí a petició pròpia
també al mes d'octubre per a informar sobre les actuacions
portades a cap per la conselleria amb motiu de l'incendi que
s'originà durant l'estiu de l'any 2007 en la
comarca de l'Alcalatén.

Com també, a final de l'any 2008,
sol·licití comparéixer davant la Comissió de
Governació i Administració Local amb la finalitat
d'informar sobre el balanç de la campanya de prevenció
i extinció d'incendis per a donar compte a la cambra de manera
exhaustiva sobre el desenrotllament d'esta.

Eixa compareixença a petició
pròpia la fiu també el passat mes de novembre.
I, per altra
part, el passat mes d'octubre, presentí també un escrit
mitjançant el qual sol·licitava comparéixer davant la
Comissió de desenrotllament de l'Estatut d'autonomia de
la Comunitat Valenciana, sol·licitud que reiterí el passat
mes de gener amb la finalitat que la dita compareixença se
produïsca dins d'este període de sessions.

Des de la Conselleria de Governació estem
desenrotllant en estos moments cinc nous projectes de llei.
I estem ja
desenrotllant-los i elaborant-los, en totes estes tramitacions de projectes
de llei, a través de la màxima participació de tots
els sectors professionals i de tota la societat civil que està
implicada.
Saben vostés que estem treballant i hem presentat en els
fòrums oportuns la llei de modificació de policies locals, la
Llei de protecció civil i gestió d'emergències,
la Llei d'ajuda de víctimes al terrorisme, com també
com la nova Llei de bombers i també la Llei de successions, entre
d'altres projectes.

Projectes que, com dia, volem tindre la màxima
participació dels col·lectius implicats i buscar el
màxim consens polític i social, i també dels distints
grups parlamentaris d'esta cambra.

El nostre propòsit és de concitar la
unió del màxim nombre de voluntats i de promoure la
participació de tots els sectors afectats, que mos han dut a cap
donar, impulsar i dinamitzar el funcionament de comissions importants i de
la conselleria, com és la Comissió de Protecció Civil
de la Comunitat Valenciana, la Comissió d'Espectacles i
Establiments Públics de la Comunitat Valenciana o també la
comissió de qualificació civil o l'observatori,
comissions que estan tenint una intensa agenda i un gran dinamisme de
treball, degut a totes les iniciatives legislatives i normatives que estem
duent a cap des de la conselleria.

També he de dir que en esta legislatura
s'han creat comissions importants, com és la Comissió
Consultiva de Festejos Taurins Tradicionals, els bous al carrer de la
Comunitat Valenciana, que està tenint una intensa activitat, o com
és també la recentment creada, la Comissió
Tècnica d'Articles Pirotècnics o també una
comissió tremendament important, també creada fa uns mesos,
com és la Comissió Interdepartamental de La Generalitat per
al Desenrotllament de l'Estatut d'Autonomia i la
Promoció de l'Autogovern.

Senyor president, la Conselleria de Governació
és una nova conselleria per a donar-li un nou impuls a temes tan
importants per als ciutadans en qualsevol societat moderna, qualsevol
societat del segle XXI, com és la seguretat, com són les
emergències o com són les polítiques
d'autogovern.

Una conselleria creada en esta legislatura per una
aposta clarament social que el president Camps, igual que fa en tot el seu
govern de transparència, d'impuls i de treball abnegat per als
ciutadans i per a les ciutadanes, creguem convenient que donem i engrandim
els nivells de benestar i progrés als ciutadans de la Comunitat
Valenciana.

Mosatros, en este sentit, estem duent per a complir
eixos objectius en una gran ambició i en una gran intensitat
d'agenda de treball tan legislativa com d'actes institucionals
i també de treball, diversos projectes.

Saben vostés que tenim en marxa el Pla
d'infraestructures de seguretat i emergència de la Comunitat
Valenciana, com és el Plise.
En la meua primera
compareixença, que anteriorment he fet referència a ella en
estes Corts, expliquí que una comunitat com la valenciana, situada
entre les primeres d'Espanya pel seu creixement, pel seu dinamisme i
pel seu creixent protagonisme en l'àmbit nacional i
internacional ha de ser també una garantia de seguretat, ha de ser
també una garantia de resposta davant qualsevol situació
d'emergència.

Per això dissenyàrem i
presentàrem, i el presentà el molt honorable president de La
Generalitat, Francisco Camps, a gener de l'any 2008, el Pla
d'infraestructures de seguretat i emergències 2008-2012, un
pla que no té cap precedent entre el seu caràcter global i
vertebrador des del punt de vista territorial, i que fou presentat, com
dia, pel president de La Generalitat.
Un pla que s'ajusta a la
realitat de les seguretats i les emergències de la nostra comunitat.

Amb un pressupost de més de 64 milions
d'euros, el Plise pretén dotar la nostra comunitat de tots els
mitjans i infraestructures necessàries per aconseguir, per una part,
un major grau d'eficàcia, rapidesa en els temps de resposta i
una cobertura territorial absolutament vertebrada davant qualsevol
emergència i en la lluita contra els incendis forestals i altres
emergències.

Per altra part, se perseguix millorar les condicions
de seguretat dels valencians invertint en infraestructures policials i en
mitjans adequats per a garantir-les.

Vull informar a les seues senyories en esta
compareixença que el Plise no sols està en marxa, sinó
que està a ple rendiment.
El passat mes d'agost el president
de La Generalitat, complint com sempre complix els seus compromisos,
inaugurà el Parc d'emergències de Castelló de
Rugat, que ha tingut una inversió de més d'1.
100.
000
euros i que ja és una realitat que està en funcionament.
S'ha ficat també la primera pedra del Parc
d'emergències en Yátova.
I també s'ha
ficat en marxa tots els tràmits per a iniciar al llarg d'este
any el Parc d'emergències de Fontanars dels Alforins.
També s'ha establert la superfície per a este any
d'extinció d'incendis de Tírig i el Parc
d'emergències d'Onil.

Durant este any 2009 també anem a iniciar les
obres de les seus comarcals de la comissaria de la policia de La
Generalitat en els municipis de Benicarló i de Vall d'Alba, i
comptarem amb una nova seu per a la comissaria de la policia de La
Generalitat en la ciutat d'Alacant, que substituirà
l'actual.
Totes estes actuacions, com dic, estan absolutament en
marxa.

I s'està executant també la
primera fase de la rehabilitació i condicionament de
l'Institut Valencià de Seguretat Pública i
Emergències, que era una de les obres estrella del Plise.
I en eixe
sentit saben vostés que, ubicat en el complex educatiu de Xest, ja
està realitzant-se i executant-se la primera fase, amb un pressupost
al voltant de 3 milions d'euros.
Va a convertir a l'Ivasp en un
institut que va a disposar de més de 28.
000 metres quadrats i va a
convertir la Comunitat Valenciana en un referent per a la formació
del personal de seguretat i emergències.

També, senyories, estem ampliant i millorant la
plataforma tecnològica del 112, que era un altre dels pilars
fonamentals del Plise, que incrementarà els llocs
d'atenció de cridades en un 72%, garantirà la seguretat
de les comunicacions agilitant la transmissió dels parts
d'emergència i permetrà enviar informació en
temps real a tots els ajuntaments i organismes.

També anem a integrar esta plataforma en esta
nova ampliació que estem fent a la xarxa de comunicacions digitals
d'emergència i seguretat, és a dir, a la xarxa Comdes
de La Generalitat.

A la plataforma tecnològica 112, que
entrarà en vigor en l'exercici pròxim en ple
funcionament, s'han destinat 11 milions d'euros que estan ja,
com dia, que acabaran de realitzar-se en el pròxim exercici.
En ella
La Generalitat disposarà de la més moderna i avançada
tecnologia per a l'atenció i gestió integral de les
emergències de tota Espanya.

Hui en dia tenim el sistema del 112 més complet
d'Espanya en 99 organismes integrats.
A curt termini anem a
tindre'n fins a 138.
I quan acabem este pas del sistema
tecnològic del Coordcom 4 al Coordcom 5 anem a tindre, a aconseguir
una capacitat il·limitada d'integració de servicis que
poden operar en el Centre d'Informació
d'Emergències a través del telèfon
d'emergències 112.

Senyories, el Plise constituïx, per tant, una
clara demostració del govern del president Camps que els plans se
fan per a complir-los, els plans se fan perquè siguen realitat,
perquè hi hagen projectes, idees permanentment per a donar resposta
als reptes que tenen plantejats els ciutadans.

I miren vostés, li vaig a dir eixe informe.
Ací, en esta comissió, he dit que presentàrem el Plise
al gener de l'any 2008 per part del president de La Generalitat.
Ja
són més de 22 milions d'euros els invertits en este
ambiciós projecte i tenim pràcticament un terç del
Plise en estos moments en funcionament.

Senyories, vull parlar també d'un tema
important com és la seguretat.
Jo crec que en una societat
avançada i moderna com la nostra, la seguretat cada vegada té
una importància major.

I, miren vostés, davant la falta
d'informació oficial que tenim per part del Ministeri de
l'Interior, ja que, encara que parega mentira, l'últim
informe sobre la criminalitat en Espanya data de l'any 2006, que
és l'últim informe que disposem, s'ha de tindre
en compte que la nostra comunitat estava la tercera en major taxa de
criminalitat del conjunt d'Espanya, que tenim unes infraestructures
dels cossos i forces de seguretat de l'estat en què el mateix
informe de la secretaria d'estat del Ministeri de l'Interior
diu que només el 37% de les cases quarter de la Guàrdia Civil
de la nostra comunitat està en un estat acceptable.
(Veus) Estem, a falta de
comissaries del cos de la policia nacional en 11 municipis de més de
trenta mil habitants, que no s'està complint el ficar en marxa
estes comissaries.
I també estem a la cua, seguim estant a la cua de
la ràtio per cada mil habitants, enfront de la mitjana nacional
quant a guàrdies civils i policies nacionals.

Els pressupostos de l'estat per a l'any
2009 poc han ajudat per a esta situació, ja que es reduïx en un
10,22% el pressupost destinat a la seguretat ciutadana en la nostra
comunitat, mentres altres comunitats pugen, cosa que me pareix bé,
però crec que amb el pressupost que mos han destinat va a ser molt
difícil o pràcticament impossible que se construïxquen
les comissaries en els pobles o en les ciutats de més de trenta mil
habitants o fer la reforma de comissaria de Sapadors, conforme estava
explicada en el seu moment.

Senyors diputats, davant d'esta situació
i davant d'este panorama, com a conseller de Governació ens
hem ficat en contacte des del primer moment i amb la
col·laboració i amb la lleialtat institucional deguda amb el
Govern d'Espanya per a demanar-los en justícia el que fa falta
per a esta comunitat, que és una major inversió en
matèria de seguretat, i per això se creà, i ho
féu el president Camps amb el ministre de l'Interior, una
comissió mixta de seguretat de l'estat i la Comunitat
Valenciana, que en estos moments pràcticament té paralitzada
el ministeri.

Vull recordar que el Consell també ha ficat
sobre la taula, i en esta comissió vull també informar de
diversos convenis que estan en estos moments, per dir-ho d'alguna
manera, encallats davant la falta de resposta del Govern d'Espanya.
En primer lloc, vull referir-me a la firma del conveni
d'infraestructures de les infraestructures dels cossos i forces de
seguretat de l'estat ubicats en la Comunitat Valenciana.
Mosatros
enviàrem ja fa pràcticament més de nou mesos un
conveni per a cofinançar les obres de construcció, millora i
rehabilitació de comissaries i quarters de la Guàrdia Civil.
En estos moments, encara que parega increïble, encara no tenim una
resposta del govern per a acceptar eixa proposta de cofinançament
per a unes infraestructures que són competència de
l'estat i que tenien de dur a terme el mateix estat directament.

També vull fer referència, en segon lloc
en esta matèria, a la firma d'un nou acord entre el Ministeri
de l'Interior i La Generalitat en relació amb la unitat del
Cos Nacional de Policia adscrita a la Comunitat Valenciana, pel qual
s'amplie l'àmbit competencial i els efectius de la
policia de La Generalitat.
Miren vostés, també és una
qüestió que està encallada i que també
després de molts mesos, seguim sense tindre resposta del govern a
esta petició.

Les actuacions de la policia de La Generalitat no fan
només que actuar en favor del ciutadans i ciutadanes com se presenta
en la memòria any rere any.
Mosatros volem un model de policia de La
Generalitat no substitutiu de les forces i cossos de seguretat de
l'estat, sinó complementari als cossos i forces de seguretat
de l'estat, un model en què s'amplien les
competències, s'amplien els efectius per a prestar un millor
servici als valencians, i hem demanat i demanem i ho torne a fer
també ací, en esta comissió, el que se treballe
perquè se tanque un model de seguretat nacional d'acord amb
l'estat de les autonomies, ja que pràcticament des de
l'any 1986 no s'ha avançat o s'ha avançat
molt poquet en la matèria de seguretat.

I en tercer lloc, també tenim pendent la firma
per al conveni de la incorporació de la policia nacional i la
Guàrdia Civil en el sistema de comunicació 112, al que
sí que aplegàrem a un acord, i cal firmar este conveni.

Vull fer referència també a les policies
locals.
Crec que els cossos de policies locals estan tinguent un paper molt
destacat en matèria del que és la protecció dels drets
dels ciutadans, del que és la seguretat i també de
l'increment percentual que estan fent en matèries en
col·laboració amb la Guàrdia Civil i amb la policia
nacional i amb la policia de La Generalitat.

La Comunitat Valenciana és, senyoria, la
primera comunitat en ràtio de policies locals per cada mil
habitants.
En estos moments existixen més de 10.
200 policies locals
en la Comunitat Valenciana repartits en 280 cossos de policia local.
Som,
com dia, la primera comunitat peninsular en ràtio, amb un 2,09 per
cada 1.
000 habitants, molt per damunt de la mitjana nacional, que se situa
en 1,67 policies locals per cada 1.
000 habitants.

Per tant, per a La Generalitat i per a la Conselleria
de Governació, potenciar i ajudar i col·laborar amb
l'administració local en la potenciació dels cossos de
policia local, mos pareix una cosa clau i per a la seguretat i el benestar
també de tots els valencians, i en eixe sentit estem treballant i no
estem escatimant ningun esforç en diversos eixos prioritaris.
El
primer, la modificació legislativa a què adés he fet
referència de la llei de policies locals.
Segon, i jo crec que una
de les columnes vertebrals d'este model, és la formació
per a les policies locals, i ahí l'Ivaspe, com dia, va a
tindre un importantíssim paper vertebrador d'eixa
formació de qualitat i amb professionalitat per a estos més
de 10.
200 policies locals que ja tenim.

I, tercer, també les ajudes econòmiques
a l'administració local per a anar sobretot mimant el gran
esforç que estan realitzant econòmic en els seus pressuposts
municipal.

En l'àmbit legislatiu, com ja he comentat
anteriorment, s'ha abordat la modificació de la Llei 6/1999,
de coordinació de policies locals.
Amb esta modificació volem
regular distintes qüestions com les relatives a la mobilitat, la
permuta, la promoció interna, les titulacions, la selecció i
promoció o l'estructura dels cossos de policia local o els
servicis de paisà, temes que des dels cossos de la policia local,
des dels intendents, des dels professionals, mos estan en el dia a dia, en
les innombrables reunions que estem tenint, demanant-mos esta nova
regulació.

Se crea la figura del guàrdia local per a donar
resposta en matèria de seguretat en municipis de menys de cinc mil
habitants.
Tenen de tindre en compte les seues senyories que més del
75% dels pobles d'esta comunitat tenen menys de cinc mil habitants,
estan en comarques d'interior i cal tindre també una
regulació específica perquè tinguen agents de
l'autoritat que puguen dur a cap les disposicions administratives
municipals que vagen realitzant.

També se va a ampliar l'edat per a
accedir al cos de la policia local als 35 anys, i se va a contemplar
també una cosa nova com és la comissió
d'assumptes interns per a la policia local, en què
també va a realitzar-se el que és, el codi deontològic
per als cossos de policia local, que me sembla també tremendament
positiu.

També anem a contemplar la possibilitat
d'associació de municipis limítrofes de policies per a
la prestació de servicis de policia local: quan en dos o més
pobles no tinguen suficients mitjans per a poder afrontar les
competències que tenen atribuïdes, hi podrà haver una
agrupació de municipis a eixe respecte.
I en eixe sentit
també crearem el nou consell de seguretat local per a fer els plans
supralocals o comarcals que pertoquen en matèria de seguretat.

Per altra part, vull assenyalar en este punt que el
Consell també sol·licitarà al govern que es
reduïxca l'edat de jubilació dels policies locals, igual
que ja ocorregué en el seu moment amb els bombers.

Dins de la formació de la policia local,
senyories, com dia, l'Ivaspe té un paper fonamental.
Hem
elaborat un nou currículum que ja en este curs bàsic
d'agents de policies locals s'ha ficat en marxa, amb 41
assignatures i 700 hores de formació un pla de formació anual
amb 2.
700 hores docents i del que s'han beneficiat 4.
725 policies
locals i de La Generalitat.
I s'han realitzat jornades de
formació en matèria de violència de gènere,
d'immigració, menors, etcètera, dotant els cossos,
dotant els cossos i forces de seguretat de l'estat de nous
coneiximents i de perspectives a l'hora d'abordar esta
problemàtica.
Com a novetat i en un procés de millora
constant, la conselleria està realitzant una enquesta sobre les
necessitat formatives per tal d'atendre les prioritats detectades i
millorar l'oferta docent.

Vull dir també que, en eixe sentit, per a
millorar eixa oferta docent, en desembre de l'any 2008, tant la
Conselleria de Governació com la Conselleria d'Educació
traslladà al Ministeri d'Educació, Política
Social i Esport la proposta de creació d'un cicle formatiu de
seguretat i emergències en els cicles de Formació
Professional, que s'ubicaria també en el complex de Xest.
En
esta, com en altres qüestions, també en este cas, des de
desembre de l'any 2008 estem esperant una contestació en
positiu o en negatiu per part del ministeri, en este cas
d'Educació, Política Social i Esport.

També volguera destacar que estem ajudant els
ajuntaments destinant diners no només per a vehicles, com
disposicions que hem fet de motos escúters totalment uniformades a
poblacions de menys de cinc mil habitants, o les subvencions per a
uniformitat, mitjans materials i seus locals, o també subvencions
per al desenrotllament d'accions formatives descentralitzades.

Volguera dir també que estem abordant en estos
moments temes importants de la realitat que preocupen els
col·lectius i la societat de la Comunitat Valenciana.
Presentàrem en la comissió de protecció
d'espectacles i establiments públics el que va a ser
l'esborrany del decret de desenrotllament de la Llei 4/2003, de 26 de
febrer, d'espectacles públics, activitats recreatives i
establiments públics, que regularà nombroses qüestions
com és el règim d'horaris, el règim sancionador,
les activitats de vigilància i inspecció i inclourà
també mesures noves de protecció, per exemple, als menors.
Tinc de dir-los que és un cos jurídic complicat de més
cinc-cents articles, amb les seues disposicions, i que està ja
presentat i està en el període d'al·legacions de
totes i cada una de les parts de la comissió d'espectacles.

A més, també per a atendre una altra de
les qüestions que preocupaven en el seu moment i preocupa la societat,
també s'elaborà i s'aprovà el Decret
197/2008, de 5 de desembre, del Consell, que ha regulat el dret de reserva
i de servici d'admissió en els establiments públics
destinats a la realització d'espectacles públics i
activitats recreatives, o el que se coneixia més en román paladino pel
carrer, el que són els porters de discoteques.
N'hi havia un
compromís dins d'eixe decret de l'aclariment que el
personal que està en el servici d'admissió d'este
tipus de locals no pot fer ús de la força, perquè eixa
està destinada als cossos i forces de seguretat de l'estat i,
per tant, este decret detalla perfectament eixes qüestions, i en
compliment del que està establert, saben vostés que tot este
personal d'admissió d'establiments públics tenen
de passar unes proves.
El decret ficava que farien dos proves a l'any
i ja els puc també informar, a la comissió, que, eixe proves
selectives, el primer examen serà el 28 de juny; les
instàncies se podran presentar en el mes d'abril, se
celebrarà la primera prova selectiva en el mes de juny i,
posteriorment, després de l'estiu, se celebrarà la
segona prova.

També hem estat fent accions puntuals i
importants com la problemàtica dels casals fallers i de
l'ús de la pólvora que afecten qüestions de la
tradició centenària, de tradició immemorial i de
patrimoni cultura i de les nostres tradicions i senyes d'identitat.
Per tant, davant la petició del sector de casals fallers, saben les
seues senyories que hi havien hagut algunes sentències de tancament
de casals i, per tant, en eixe sentit n'hi havia una
preocupació del sector i, a requeriment d'ell mateix,
s'han fet diverses reunions en què este conseller ha estat
present, per exemple, amb tots els presidents de les juntes locals falleres
de la Comunitat Valenciana, per a contribuir a donar solucions, respectant
sempre eixe equilibri que tot el món vol del dret del descans als
veïns i la necessitat de vetlar també per la seguretat dels
ciutadans i el dret a l'oci.

En eixe sentit, s'han constituït dos
comissions tècniques.
Una amb la finalitat d'aportar una
normativa, que ha de ser fruit del consens per a regular els casals
fallers, i que està integrada per La Generalitat, la
Federació Valenciana de Municipis i Províncies, representants
de les juntes locals falleres, associacions de veïns més
representatives també de la Comunitat Valenciana.
Esta
comissió té com a objectiu donar una proposta legislativa
d'acord amb la proposta inicial que donà la Conselleria de
Governació de tipificar en tres tipus de modalitats els distints
casals fallers, però obert a que hi hagueren més tipus de
casals, per a poder fer possibilista una regulació que
compatibilitze el que és la finalitat d'una seu d'eixes
característiques i la puga compatibilitzar també en el dret a
l'oci o al descans dels ciutadans.

També hem creat una comissió
tècnica per a preservar l'ús de la pólvora en
les tradicions culturals i festives de la nostra comunitat.
Saben
vostés que la transposició que s'ha fer de la directiva
comunitària en la posada en marxa dels articles pirotècnics
pot fer perillar de la nit al matí que activitats com són les
colles de dimonis, com són les despertades, com són les
mascletades, com són les cordades, etcètera, puguen
desaparéixer.

Ens hem reunit amb totes les federacions, federacions
d'amics de la pólvora, d'amics del coet.
Ens hem reunit
també en les distintes associacions culturals que fan ús
d'eixos articles pirotècnics perquè se remeta, i
aixina, com ja s'ha fet, se remeté una carta al Govern
d'Espanya perquè fóra sensible en eixa
transposició de la directiva europea i compatibilitzara el que
és l'ús tradicional d'eixos articles
pirotècnics.

Hi ha un article de la directiva que si no té
una transposició correcta faria perillar, i és un article de
l'annex -parle de memòria-, però crec que
és l'article cinqué en el qual especifica que tots
aquells articles pirotècnics que puguen anar de manera imprevisible
o erràtica estarien prohibits.
En eixe sentit, evidentment, les
cordades i altre tipus de celebracions tradicionals i centenàries
realment no tindrien ninguna presència.

Estem treballant des de la Conselleria de
Governació, la de Presidència amb les Relacions amb la
Unió Europea, la de Cultura, la Federació Valenciana de
Municipis i Províncies i els representants de les federacions
més destacades d'este sector.

També vull dir-los des de la
problemàtica dels espectacles i festejos taurins estem també
donant una sèrie de mesures noves que ajuden a preservar el que
és un festeig taurí tradicional tan arrelat.
Han de tindre en
compte que tots els anys al voltant de tres-cents municipis demanen este
tipus de celebracions, que se fan més de sis mil festejos taurins en
la Comunitat Valenciana tots els anys.
I és in crescendo any rere any.
I, en
eixe sentit, elaboràrem i està ja vista per la
comissió d'assumptes taurins de la comunitat l'ordre de
voluntaris de bous al carrer, que ja se troba en fase d'estudi en
eixa comissió.
I també estem treballant i també
l'hem abordat el que és el reglament d'assumptes taurins
de la Comunitat Valenciana que substituirà el reglament estatal.

I, entre d'altres objectius, este nou reglament
ha de tractar qüestions particulars, com són, per exemple, 13
places de bous tradicionals amb característiques especials i molt
específiques, que realment cal donar-los una solució legal,
perquè sinó també tindrien, evidentment, no podrien
fer ningun tipus de celebració d'estes tradicions.

Vull remarcar també altres projectes,
senyories, com són el de.
.
.
ficats en marxa en la Conselleria de
Governació, com és el Decret 8/2009, de 9 de gener, pel qual
es desenrotlla la Llei 6/2002, de 2 d'agost, de l'estatut
d'expresidents de La Generalitat en matèria de seguretat
personal.
O el Decret 6/2009, de 9 de gener, pel qual s'establixen
les condicions i requisits per a l'acreditació dels bombers
voluntaris i d'empresa.

Menció especial mereix també el projecte
de llei de modificació de la Llei 1/2004, de 24 de maig, de La
Generalitat, d'ajuda a les víctimes del terrorisme.
Un
projecte que suposa un pas més en la protecció, en
l'ajuda, en el respecte, en la dignitat i en la solidaritat que hem
de tindrem en les ajudes de les víctimes del terrorisme i els seus
familiars.

Jo crec que representa un bot quantitatiu i qualitatiu
en l'atenció a estes víctimes, el que demostra la
sensibilitat de la comunitat en l'avantguarda de la defensa i la
solidaritat d'aquells també que més patixen la falta de
garanties i de llibertats com són les víctimes del terrorisme
i que es demane, com aixina està sent fins ara, la màxima
unanimitat en l'aprovació d'este projecte de llei.

Vull subratllar també que fins la data La
Generalitat ha concedit informar a esta comissió, ha concedit un
total de 124 indemnitzacions a favor de 108 beneficiaris, ascendint
l'import abonat a quasi tres milions d'euros en
l'aplicació de la llei 2004.

Vull entrar ara, senyories, en l'apartat de la
prevenció, extinció d'incendis i emergències.
Com he assenyalat en altres ocasions, per a la Conselleria de
Governació la planificació, l'anticipació, la
prevenció i l'optimització de tots els recursos al
nostre abast són els eixos que guia la política en
l'àmbit d'emergències.
No deixar res a la
improvisació.
Per això, per a garantir la
tranquil·litat i la seguretat de les persones és important
ressenyar l'important treball que exercix el centre de
coordinació d'emergències i el servici de
telèfon 112 de la comunitat.

Este any, com saben vostés, i si no els
informe, se complix el dècim aniversari de la seua posada en
funcionament, ja des de la seua creació ha rebut més de
trenta-quatre milions de cridades, de les quals més de quatre
milions i mig se produïren l'any passat.

Este centre de coordinació, que
s'ampliarà en el futur pròxim i en el qual
s'invertiran 2 milions d'euros, està dotat de la
més alta tecnologia, el que garantirà una resposta
eficaç i eficient davant les emergències.
A més des de
juliol de 2008 tenim la capacitat de disposar en el lloc de
l'emergència d'un vehicle intel·ligent de puesto de mando avançat,
dotat de la infraestructura tècnica per a la coordinació i
presa de decisions i de la més alta tecnologia en sistema
d'informació, comunicacions via satèl·lit i
elements audiovisuals.

També s'han adquirit remolcs que permeten
ubicar els TMA en un punt prop del lloc de l'incident quan aquest
és inaccessible per al vehicle.

En temes de formació, senyories, és una
cosa prioritària per a la Conselleria de Governació una
formació de qualitat del personal d'emergències a
través dels plans de formació i especialització
dirigits, no sols als professionals dels servicis
d'emergències, bombers, brigades, sinó també al
personal voluntari de protecció civil i d'altres associacions
de voluntaris que també col·laboren amb el 112 de la
comunitat.

Durant l'any 2008 hem impartit 56 cursos de
formació amb un total de 1.
191 hores lectives i en les quals han
participat 1.
226 alumnes.
Este any 2009 se van a realitzar 44 accions
formatives, augmentant fins a 1.
356 les hores lectives.

Cal destacar la firma d'un conveni de
formació amb la Federació Valenciana de Municipis i
Províncies en el qual s'impartiran cursos dirigits a
responsables municipals sobre les actuacions a desenrotllar davant diversos
riscs, com són els sismes, les inundacions, les nevades o incendis
forestals.

També la Conselleria de Governació,
conscient de l'important treball que de forma altruista i
desinteressada realitzen els voluntaris de protecció civil, ha
signat un conveni de formació amb l'associació
d'agrupacions locals de voluntaris de protecció civil de la
comunitat i s'han realitzat jornades de formació en les quals
han participat més de quatre-cents voluntaris.
A més
s'ha ficat en marxa el registre de voluntaris de protecció
civil i s'han establert línies d'ajuda en matèria
d'equipament i assegurances de més de 200.
000 euros anuals.

Amb l'objectiu de seguir ficant tots els mitjans
al servici de la prevenció i la planificació, la Conselleria
de Governació està treballant també perquè els
392 municipis de menys de 5.
000 habitants disposen del seu pla
d'emergències.

En este sentit, des del mes d'abril de
l'any 2008 que el Consell de La Generalitat aprovà un conveni
tipus, mitjançant la firma d'estos oportuns convenis,
s'han elaborat ja a data d'avui 52 nous plans territorials
municipals d'emergència, i esperem acabar este any amb altres
70 nous plans elaborats.

Vull destacar també, dins d'eixos cinc
grans projectes de llei que abans he fet referència, la
modificació de la llei de protecció civil, en la qual estem
treballant, perquè introduïx novetats molt importants,
establint un termini perquè tots els municipis de la Comunitat
Valenciana compten amb els seus plans territorials municipals enfront
d'emergències, aixina com l'obligatorietat de
revisar-los cada sis anys.

També la Conselleria de Governació ha
aprovat un conveni perquè els 48 municipis en risc alt o 88 en risc
mitjà d'inundacions actualitzen els seus plans
d'inundacions o els elaboren si no compten amb ells.
A més el
passat any tinguérem una ronda de contactes amb els alcaldes dels
289 municipis amb riscs sísmics, on s'entregà una guia
d'actuació enfront d'este risc.

Per tant, vull dir que la Conselleria de
Governació està col·laborant d'una manera molt
important en l'administració local en una cosa que és
bàsica, com és la planificació per a poder atendre
qualsevol emergència, minimitzar els efectes d'aquesta i
minimitzar els danys que puguen ocórrer.

Vull destacar també l'aprovació
del Decret 83/2008, de 6 de juny, del Consell, pel qual se crea el registre
de plans d'autoprotecció, que té per objecte
desenrotllar la normativa estatal per la qual les empreses que siguen
susceptibles de generar qualsevol tipus d'emergència, degut a
la seua activitat, han de registrar el seu propi pla
d'autoprotecció.

També hem aprovat plans
d'emergència exterior importants, com el del polígon
del Serrallo o el de Sagunt, que afecten diverses empreses.

També estem portant diverses campanyes de
prevenció a la població i també incorporem novetats
dirigides dins d'estes campanyes de divulgació i
informació necessàries, com són cursos de
formació específics i simulacres al llarg i ample de la
Comunitat Valenciana, igual que estem fent també estes campanyes a
través de centres docents per als alumnes, perquè tinguen
coneixement d'estes.

Vull dir-los també que en relació a les
campanyes de prevenció i extinció d'incendis, he de
recordar-los que l'any 2008 ha sigut un any, el millor fins a la
data, respecte a la mitjana dels últims deu anys, el nombre
d'incendis ha disminuït en més d'un 31% i el nombre
d'hectàrees afectades ha disminuït en més
d'un 81%.

Jo crec que estes dades no són ni molt menys
per a l'autosatisfacció, sinó tot el contrari, per a
servir d'acicate perquè continuem per eixa línia de mantindre la
prevenció, i la vigilància i escometre de manera
ràpida i efectiva qualsevol tipus d'incendi o qualsevol tipus
de catàstrofe que puga afectar la nostra massa arbòria o al
nostre patrimoni mediambiental.

He de dir-los que l'eficàcia i la
immediatesa dels professionals que han treballat contra la lluita en els
incendis forestals han aconseguit que l'any 2008 el 86,5%, ni
més ni menys, dels incendis forestals hagen sigut d'una o de
menys d'una hectàrea.

Una eficàcia que també és fruit
de l'esforç inversor i de l'adquisició durant el
període.
.
.
, en esta present legislatura de 34 tot terrenys, de 19
automòbils forestals, per un import de quasi 3.
750.
000 euros i
també a través del Plise totes les actuacions que
s'estan fent per a crear una xarxa d'infraestructures que mos
va a permetre arribar en un temps màxim de 18 minuts qualsevol punt
sensible de la nostra comunitat.

Vull dir-los també, dins de les novetats
legislatives en l'àrea d'emergències, que tenim
presentats també davant els oportuns fòrums i davant els
oportuns òrgans consultius, la Llei de bombers i de la
modificació de la Llei de protecció civil i gestió
d'emergència.

La llei de bombers va a ser pionera perquè va a
ser la primera llei de bombers que va a tindre esta comunitat i va a
regular per primera vegada este sector professional, establirà
l'organització i estructura dels servicis de bombers, amb
l'objectiu de garantir un servici homogeni per a tot el territori de
la nostra comunitat i una major professionalitat i eficàcia en ell,
i contemplarà la creació del consorci autonòmic de
bombers, en el qual estaran representats La Generalitat, les tres
diputacions provincials i els ajuntaments que desitgen formar part
d'ell.

Dins de la modificació de la Llei de
protecció civil i gestió d'emergències,
s'introduirà una important novetat, com és la
creació de l'oficina única postemergències, per
a garantir amb la màxima rapidesa la volta a la normalitat
després d'una emergència i també per a coordinar
la gestió de les ajudes a les persones i als ajuntaments que se
vegen afectats per estes emergències o este tipus de
catàstrofes naturals.

Per altra part, també se contempla la
creació de la unitat de bridades d'emergència, la UBE,
que integrarà totes les bridades d'emergència i
suposarà un pas més en la organització i en
l'estructura d'estes.

També una altra novetat d'esta llei
és la creació d'una taula social de les
emergències, on estarà representada tota la societat civil en
la qual se donarà una participació directa perquè
també hi hagen propostes i perquè també, a
través de l'associacionisme, se puga anar divulgant una
educació de cara a les recomanacions a la població de totes i
cada una de les recomanacions que se fan davant qualsevol tipus
d'emergència, siga una inundació, siga un incendi, siga
un risc químic, siga per qüestió de vent,
etcètera, etcètera.

Així mateix, i tenint en compte que la majoria
d'incendis són causats bé de forma intencionada o
negligència, volia informar-los, en l'última
compareixença a petició pròpia, que el 72% dels
incendis que foren en l'any 2008 foren o bé per
negligència o bé per manera intencionada.

Per això, la llei també preveu que la
repercussió del percentatge del cost de l'extinció
d'incendis puga repercutir en aquells que d'una manera
intencionada o negligent els hagen pogut causar.
I també que els
piròmans condemnats en sentència ferma realitzen treballs de
reforestació o neteja de les masses forestals.

A més, en la llei també se contemplen
els escenaris en què s'obligarà a assumir els costos
ocasionats per la mobilització de recursos davant una
emergència de manera maliciosa o per negligència a qui els
hagen provocat.

He de dir que fa tan sols uns dies tinguí una
reunió amb totes les federacions esportives de la Comunitat
Valenciana a estos efectes per explicar-los el contingut de la llei i
explicar-los les mesures que comporta importants i noves, com les seues
senyories poden vore, esta llei de protecció civil i gestió
d'emergències.

I, per últim, vull referir-me, senyories, a
altres dels pilars bàsics d'esta conselleria, com és el
desenrotllament estatutari i la promoció de l'autogovern.

Jo crec que els valencians donàrem un exemple
de maduresa democràtica i exemplar en aprovar la reforma de
l'Estatut d'autonomia, que reconeixia a la Comunitat Valenciana
el seu caràcter de nacionalitat històrica i situava a la
nostra autonomia no a soles al nivell competencial que ja teníem,
sinó també al nivell polític i institucional, igual
que la resta.
És a dir, hem convertit esta comunitat en una
comunitat de l'article 151 de la Constitució i no de
l'article 143, quan s'accedí en el seu moment a
l'autonomia.

Sempre he pensat que el nou Estatut obri una nova
etapa del nostre autogovern i una nova forma d'entendre'l, un
autogovern que ha de reclamar amb justícia el que correspon als
valencians, ficant damunt la taula les qüestions, com és el
finançament just que s'adeqüe al nostre increment
poblacional i, en definitiva, exigir la igualtat i la solidaritat
interterritorial proclamada per la Constitució, perquè siga,
efectivament, respectat l'estat d'autonomia.

En la meua opinió, els estatuts
d'autonomia no poden convertir-se en instruments per a generar
conflictes interterritorials, sinó que han de ser ferramentes per a
avançar en l'autogovern, en el benestar, en la cohesió
i en el futur de les comunitats autònomes i que permeta
avançar de manera conjunta també a les comunitats
autònomes.

Senyories, anem a seguir desenrotllant l'Estatut
d'autonomia fins a les seues últimes
conseqüències, tal i com ha dit i ha reiterat el nostre
president de La Generalitat, Francisco Camps.
Ho digué en el discurs
d'investidura, ho digué també dins de l'estat de
les autonomies, de fomentar la solidaritat i la cooperació entre les
comunitats autònomes.

He de dir-los que en eixa línia he participat
en els últims mesos, des de l'any passat, en els encontres
entre comunitats autònomes per a desenrotllar els estatuts
d'autonomia, que formen part les comunitats autònomes de
Catalunya, Andalusia, Aragó, Balears, Castella-Lleó i la
Comunitat Valenciana.

Hem creat unes reunions per a abordar de manera
horitzontal els eixos pels quals han d'encaminar-se el
desenrotllament dels estatuts d'autonomia.
Hi ha molta relació
bilateral entre les comunitats autònomes i l'estat,
però des de la Constitució espanyola hi ha hagut poca
relació horitzontal entre les comunitats autònomes.
I
açò és el que perseguixen estos encontres que fem
entre estes sis comunitats autònomes que foren les que reformaren
l'estatut d'autonomia en estos temps recents.

Aixina, ressaltaré que en estos encontres.
.
.
, i
reitere la importància que existisca eixa suficiència
financera per a poder desenrotllar al màxim l'Estatut,
avançar en l'autogovern i anar assumint noves
competències.

I els puc dir, informar i avançar també
que el quart encontre.
.
.
, el primer d'ells fou a Saragossa, el segon
fou a Sevilla, el tercer fa recents dates fou a Valladolid i el quart
encontre d'estes comunitats autònomes va a ser a
València, possiblement en el proper mes de juny.

Un dels aspectes més rellevants de la reforma
consistí també en zanjar qualsevol dubte sobre la competència legislativa
de La Generalitat en matèria de dret foral.
En este àmbit,
vull destacar que reformàrem i donàrem un nou impuls als
decrets de la Comissió de Codificació Civil Valenciana i
també a l'Observatori de Dret Civil Valencià, com a
òrgan assessor d'esta comissió, que estan treballant
d'una manera molt intensa en la seua agenda.

Des de la Conselleria de Governació hem donat
un nou impuls a estos organismes, com dia, amb el Decret 108/2007, de 26
d'octubre, que aprovà el reglament de la comissió i de
l'observatori, establint les modificacions de les funcions,
l'estructura organitzativa i el règim de funcionament de dits
organismes.

A més, pel que respecta a la Comissió de
Codificació Valenciana, s'han creat al seu si sis comissions
de treball, de les quals formen part eminents juristes, no sols advocats,
sinó també registradors de la propietat, notaris,
catedràtics, professors titulars de les distintes universitats de la
nostra comunitat.

I, per tant, eixes comissions són la de dret
comparat, la de dret foral civil, la de dret de família, que ha
començat a treballar també en una norma que estem en estos
moments estudiant, com podria ser la futura norma valenciana en
matèria de custòdia compartida.
També la de dret de
successions, que ha celebrat ja un total de nou sessions, amb la finalitat
d'elaborar l'avantprojecte de la llei valenciana de
successions, que en els pròxims dies presentarem en el seu
contingut.
També la comissió de dret patrimonial i agrari,
que està elaborant els documents preliminars per a constituir la
base de la norma valenciana en matèria de contractes i drets reials,
que és un altre dels projectes de lleis que estem treballant.
I, per
últim, la comissió tècnica de normativa i
codificació.

He de dir-los que ja fou aprovada, com vostés
molt bé saben, la Llei de règim econòmic matrimonial
valencià, una llei pensada per a una societat dinàmica i
moderna com és la valenciana i que a més s'ha adaptat
perfectament a la realitat del que els ciutadans volien i anhelaven.

Esta llei saben vostés que ha apostat per la
llibertat de capitular la igualtat entre els cònjuges i la
protecció integral de la família.

Saben vostés que no ha estat, no ha estat, ni
molt menys, en el seu camí.
.
.
fins la seua entrada en vigor el
passat 1 de juliol de 2008, després de la decisió del
Tribunal Constitucional d'alçar la suspensió cautelar
d'entrada en vigor de llei, a causa del recurs
d'inconstitucionalitat que promogué el president del govern,
el seu camí no ha sigut fàcil.

Però, és clar, jo crec que des del
Consell.
.
.
, i este conseller té una gran satisfacció
perquè esta llei no sols estiga en aplicació des de l'1
de juliol de 2008, sinó el que és molt més important
que ha respost als anhels i al que demanaven els valencians i les
valencianes quan celebraven els seus vincles matrimonials, ja que fins a
l'entrada en vigor de la llei, el 75% dels matrimonis que se
celebraven a la Comunitat Valenciana anaven a capitular precisament per a
tindre separació de béns.
Ara això s'ha invertit
i els valencians estan satisfets d'eixa separació de
béns i pràcticament no van a la notaria i ha descendit
d'una manera molt important eixe tipus de capitulacions.

Per això, dir-los, informar-los, com
vostés saben, que seguim.
.
.
, i estic en negociacions amb la ministra
d'Administracions Públiques per a sol·licitar-li, i per
a dir-li i per a exigir-li que se retire el recurs
d'inconstitucionalitat que té interposat contra esta llei,
sense cap tipus de qüestions que puguen atacar el dret als valencians
 a desenrotllar una legislació civil, com mos dóna el
nostre autogovern, com mos dóna la Constitució i com mos
dóna l'Estatut d'autonomia.

Per tant, no sols eixa llei que ja la tenim en marxa i
en vigor gràcies a eixe auto del Tribunal Constitucional, sinó que també,
com vostés saben, estem desenrotllant la llei de dret foral de
successions, una llei que té un gran impacte social perquè
afecta al modus vivendi de tots els valencians i les valencians.
I l'esborrany
se presentarà pròximament en el ple de la Comissió de
Codificació Civil i que està obert, com ha estat obert, a una
ronda de pràcticament un any i mig de consultes que s'han fet
per tots els sectors implicats.

Hem estat presents en reunions amb tots els
col·legis professionals implicats d'una manera directa, com
poden ser els advocats, com poden ser els registradors de la propietat, com
poden ser els notaris.
Hem estat reunits amb experts universitaris i amb
professors universitaris, hem estat també reunits amb empresaris.
Hem estat reunits amb tots aquells que tenen alguna cosa a dir,
perquè creem que la participació en una llei tan important
com esta és més que necessària, igual que
vostés feen amb els prolegòmens de la llei de contractes
agraris, o contractes de drets reials o en la llei de custòdia
compartida, que també els fea referència anteriorment.

La nova llei de successions adequarà el nostre
ordenament jurídic a les necessitats reals de la societat
valenciana, apostant per la llibertat i la responsabilitat, afavorint la
continuïtat de les xicotetes i mitjanes empreses, fonamentalment les
empreses familiars, que són pràcticament les
majoritàries en l'entramat del nostre teixit productiu a la
nostra comunitat.
Vetllarà per la cohesió també
familiar i el desenrotllament econòmic de la nostra comunitat.

A fi també de transmetre els coneixements i
promoure l'intercanvi de drets i experiències del dret foral
civil valencià, s'estan organitzant cursos i seminaris
destinats a diferents operadors jurídics.
Aixina, el passat mes de
novembre celebràrem les jornades sobre Constitució, dret
foral i codificació civil.
En este mes de desembre organitzarem les
jornades sobre dret foral civil.

Cal assenyalar també que s'està
gestionat la creació d'una càtedra de dret foral
valencià en la Universitat Internacional Valenciana, que vol ser un
referent acadèmic en esta matèria, i la propera
celebració d'un congrés internacional que aborde
també l'evolució històrica des dels Furs fins a
l'actual Estatut d'autonomia.

Vull ressaltar també que
l'aprovació de l'Estatut ha produït un important
desenrotllament legislatiu, promulgant-se més d'onze lleis de
caràcter social, institucional i de participació ciutadana
des de la seua aprovació, dos decrets llei, que tenen la seua
importància també jo crec que històrica, perquè
gràcies a la nova capacitat legislativa que mos donà
l'anterior reforma se poden fer decrets llei que abans no
teníem eixa competència.

I estem ara també en un altre paquet important
de lleis de desenrotllament reglamentari, de creació de noves
institucions que estipula el nou Estatut i que espere tindre ocasió
de presentar-lo en eixa fulla de ruta que els presentaré en eixa
compareixença a petició pròpia que he demanat i els he
dit al principi d'esta compareixença davant la Comissió
de Desenrotllament de l'Estatut d'Autonomia d'estes
Corts.

En este àmbit, com dia, jo crec que cal
destacar la creació de la Comissió Interdepartamental de
l'Estratègia de Desenrotllament de l'Estatut
d'Autonomia i de la Promoció de l'Autogovern, un
òrgan col·legiat que se constituí el passat 2 de
juliol de l'any 2008 i en què se troben present totes les
conselleries, i que és l'encarregat d'impulsar i
programar el desenrotllament estatutari coordinat que permeta aunar l'exercici per
cada conselleria de les seues respectives competències i la
consecució harmonitzada del màxim nivell d'autogovern.

Esta comissió està impulsant, a
més, la creació de les institucions de La Generalitat
previstes en l'Estatut, el desenrotllament competencial i les
transferències de l'estat necessàries per a garantir el
creixement i el progrés de la nostra comunitat.

És la nostra voluntat també contribuir a
la promoció de l'autogovern i a la difusió del nostre
Estatut.
I en eixe sentit, hem organitzat diverses activitats culturals,
lúdiques, com obres de teatre, exposicions i altres esdeveniments
similars, i s'han convocat ajudes dirigides a col·legis
professionals, entitats locals, associacions, fundacions i altres
organitzacions sense ànim de lucre.

Per últim, vull destacar l'impuls donat a
la Revista Valenciana d'Estudis
Autonòmics, un referent en
l'àmbit de la reflexió, de l'estudi, de la
investigació i de la divulgació en tot allò relacionat
amb el nostre autogovern, que compta amb la firma dels més
prestigiosos juristes, professors, acadèmics, representants de
col·legis professionals i experts també de la universitat.

En esta nova etapa, la revista s'obrigué
amb el volum número 51 dedicat a l'Estatut, dret foral i
autogovern.
En el passat mes de febrer, se publicà el número
52, amb articles que aprofundien en qüestions com el
plurilingüisme, la immigració, la integració i
ciutadania o el finançament de les comunitats autònomes.

Com a complement de la revista, s'ha fet una
novetat també molt important, com és la creació del
Fòrum Obert.
Fòrum Obert és una iniciativa que
pretén convertir-se en un fòrum d'enllaç
interactiu entre La Generalitat i la societat.
Hem celebrat ja les tres
primers sessions inicials de Fòrum obert que pretén imprimir
eixe caràcter dinàmic, viu, obert, mitjançant eixa
crida a la participació social de la revista.
Dir que han sigut un
èxit les tres primeres sessions, en què hi ha hagut un debat
tremendament interessant, sobre temes tremendament actuals que interessen a
la societat, com el plurilingüisme, com la immigració o com el
finançament, per citar estos exemples.

En conclusió, senyories i senyor president, al
llarg de la meua intervenció m'he referit a nombrosos, ja no
projectes, sinó realitats, plans i iniciatives de tot tipus en
què el departament que dirigisc està treballant.
Tots ells
són desenrotllats en un diàleg continu i permanent amb la
societat civil i no a un nivell teòric, sinó pràctic i
real, un diàleg fluid amb representats socials, amb tots els sectors
implicats en els diferents temes.

M'he referit a nous projectes normatius que
aborden noves realitats.
He fet referència, pràcticament, a
més de set projectes legislatius en què estem treballant des
de la conselleria, al compliment i al bon nivell d'execució
que està tenint el Plise des que es presentà a gener de
l'any 2008.
Per tant, estem, no soles oberts a totes les peticions i
propostes des de la societat civil per a fer estes lleis el més
duradores i el més consensuades possibles.

Senyories, durant esta compareixença els he
parlat de realitats, els he parlat de treball al servici de la societat per
enfrontar els reptes que tenim plantejats i que són molts.
Els
reitere el meu compromís de diàleg i la meua
predisposició a recollir els suggeriments de tots els representants
del poble valencià ací presents i a debatre sobre estes
qüestions que preocupen i que estan pensades per a millorar la
qualitat de vida de tots els ciutadans i ciutadanes.

Moltes gràcies, senyor president.

El senyor president:

Moltes gràcies a vosté, senyor
conseller, sobretot per la important informació i extensa que ha
facilitat a la comissió.

Ara, perquè els grups parlamentaris puguen
fixar posició, formular preguntes o alguna observació, en
primer lloc, té la paraula, la senyora Glòria Marcos,
representant de l'Agrupació de Diputats No Adscrits.

Senyora Marcos, quan vullga.

La senyora Marcos Martí:

Moltes gràcies, senyor president.

Senyor conseller, parlava vosté de situacions
d'emergència.
Efectivament, en estos moments, al País
Valencià hi ha una situació d'emergència.
I
vosté, que és l'encarregat de la seguretat, hauria de
saber que el primer nivell de seguretat seria un sistema de seguretat al
voltant de la vida democràtica del nostre país.

Fa poc mes d'una setmana, quan
començà a filtrar-se la investigació del senyor
Garzón, pel que feia a la trama Gürtel, el senyor Camps va
prometre que vindrien tots els consellers per a donar-nos còpies de
tots aquests contractes que podien generar algun tipus de sospita.
Però, açò no ha sigut així.
Vostés varen
pensar en una mena de posada en escena per guanyar temps.
El que passa
és que ahir mateix ja se van fer públiques, concretament, les
diligències prèvies del procediment.
I amb el que està
caiguent, no té sentit que vostés estiguen ací tocant
la mateixa partitura que començaren a tocar el primer dia que van
comparéixer.
És a dir, de fugir la responsabilitat, generar
foscor, on hauria d'haver transparència, i, sobretot,
dissenyar algun tipus d'estratègia per a evitar
l'ocultació.

Jo, senyor conseller, el que vull és que
vosté ens conteste ací si ens va a donar tots els documents
complets de la seua conselleria i totes les empreses que estan vinculades a
la trama, quan va vosté a presentar la seua dimissió per eixe
comportament nepotista i, sobretot, justificat de la contractació
amb amics, i, sobretot, de l'incompliment de tindre un parany en una
finca de la seua propietat.
Però, jo, el que crec és que
vosté no va a contestar a aquestes preguntes.

Pel contrari, jo he estat ací tota una estona
per allò de la deguda cortesia parlamentària, però
vull fer-los palés a vosté i al president de la
comissió que, a partir d'aquestos moments, Esquerra Unida
abandonarà aquesta comissió mentres vostés continuen
tocant la partitura, mentres vostés continuen defugint la seua
responsabilitat, defugint el rigor i, sobretot, mentres vostés
intenten i continuen fent burla de  la primera institució
política al País Valencià, que són les Corts
Valencianes, i, sobretot, mentres vostés basen la impunitat en eixa
prepotència que volen vostés que el situe més
enllà de la legislació i més enllà de la norma.

Jo crec que estes Corts són una cosa important,
fa una setmana que estem queixant-nos del tractament que estan donant-li
els diferents consellers del govern valencià a la primera
institució política del País Valencià,
però en estos moments, després del que va passar ahir, no
té cap justificació que vostés mantinguen estes
compareixences en compte de vindre ací el senyor Camps, sense
limitació de temps per a l'oposició, a
comparéixer i a donar totes les explicacions que li estan demanant,
no sols els jutjats sinó també els ciutadans i les
ciutadanes.

Gràcies.

El senyor president:

Senyora Marcos, la presidència  vol
recordar-li a la seua senyoria que ni vosté ni cap diputat de la
seua agrupació està adscrit a esta comissió,
però és cert que és un dret que tenen d'acudir
en veu a qualsevol comissió i té plena llibertat per acudir o
no acudir, o vindre i absentar-se.
O siga que, respectarem en tot moment la
decisió que la seua senyoria prenga.

Per a fixar posició per par del Grup
Parlamentari Compromís, té la paraula el senyor Morera.

El senyor Morera Català:

Moltes gràcies, senyor president.

Jo vull agrair al conseller este nou exemple que el PP
entén per transparència.
Realment, crec que no es pot
gestionar pitjor la situació en què ens trobem ara.
Hi ha un
acord explícit d'un compromís explícit i clar
per part del president de La Generalitat, senyor Francisco Camps, en el Diari de Sessions, de donar
resposta amb transparència als fets que impliquen el seu govern en
una suposada trama de suborns.
l el que ens hem trobat ací és
una altra cosa que no té res a vore amb la paraula que va donar el
president Camps en sessió plenària -i consta en el Diari de Sessions.

Per tant, crec que no es poden fer pitjors les coses
perquè està sessió, com les altres, no fa sinó
incrementar els dubtes i les sospites que tenim i tenen molts valencians.

La pregunta és: tenen vostés alguna cosa
a amagar?
Tenen vostés alguna cosa a amagar?
Perquè si no
tenen res a amagar, el més fàcil i senzill és posar el
prestigi de la institució de la Generalitat valenciana per damunt
dels seus interessos partidistes.
Jo entenc que no hi ha res a amagar.
I
per això m'estranya de com gestionen vostés tan
malament esta situació.
Li vaig dir ahir al president que el primer
que havia d'haver fet quan el senyor José Tomás
-que no és el torero, sinó el sastre- li indica
que hi ha una investigació per l'Audiència Nacional,
és convocar els grups polítics i posar a coneixement dels
grups polítics un fets que jo entenc que no l'involucren en
ninguna trama.
I si jo crec i ell ho creu -i ho ha dit-, per
què gestionen vostés tan malament esta situació?
No
ens va convocar als grups polítics.

Per tant, la meua recomanació.
.
.
I
vosté me consta, senyor conseller, que està també
preocupat i ha sabut torejar situacions difícils.
I vosté ha
vingut ací i ens ha parlat de pólvora, de pirotècnia,
de bous al carrer, de colles de dimonis, d'espectacles, de festins
taurins, vosté, que està acostumat a estos riscos,
aconselle-li al president Camps que no espere a la instrucció del
Tribunal Superior de Justícia, que no espere, i que tots els indicis
que l'imputen en un possible suborn pel tipus més baix, el 426
-cohecho, en
castellà-, que és l'acceptació
d'unes dàdives, d'uns presents, d'uns regals, és el tipus
més baix de suborn.
Per tant, no ha de patir.

Com sembla que hi ha indicis que diuen que podria
haver-ho pagat no sé quines empreses, doncs, és molt senzill,
diga-li al president Camps que hui mateix presente la còpia del
taló que va entregar a eixa tenda de roba.
O l'extracte del
banc!
I així acabem amb tot açò!
Perquè estem
convençuts que el prestigi des de la institució requereix
claredat, transparència, rigor, solvència.
.
.
I com no hi ha
res a amagar, doncs que se pose damunt la taula i acabem amb el que, per a
vostés, en un moment determinat,  va ser un heroi, el jutge
Garzón, quan instruïa el sumari, que ja.
.
.
, això dels
GAL i tot allò, i ara sembla que és un presumpte
delinqüent.
I vostés l'han recusat i tot.

Però, com la instrucció i la
implicació del president Camps i de Ricardo Costa és molt
baixa, i com entenem que no s'haurà acceptat cap tipus de
regal per a afavorir contractacions de cap empresa vinculada a eixa trama
que diuen, doncs, que el president Camps presente les factures o presente
l'extracte bancari.
I a partir d'ahí, vostés,
nosaltres, hui mateix, els presentarem per escrit a totes les conselleries
si vostés han contractat amb les següents empreses: Parque
Logístico Montalvo; Intermedia EJA Comunicaciones Integrales; Easy
Concept; FCS Formación y Comunicación; Orange Market; Good
and Better; Diseño Asimétrico; Servimadrid; Pasadena Viajes;
Osiris Patrimonial; Cresva SL.
.
.
I totes estes que apareixen
ací.
I com segurament no hi haurà res a amagar, ens ho
contesten, ens ho diuen, y punto y se
acabó.
I transparència.
I
transparència.
I claredat.
Perquè com no hi ha res a
amagar.
.
.

El prestigi de la presidència de La Generalitat
és un prestigi que ens afecta tots.
I, per tant, recomane-li al
president Camps transparència i que pose damunt la taula un fet,
perquè entenem que no només involucren al senyor Paco Camps
com a persona, sinó com a president de tots els valencians, i hem de
posar transparència en una certa sospita que s'ha incrementat
per la seua deficient gestió comunicativa.

Moltes gràcies, senyor conseller.

El senyor president:

Gràcies a vosté, senyor Morera.

Ara, en representació del Grup Parlamentari
Socialista, té la paraula la senyora Sanchordi.

La senyora Sanchordi García:

Moltes gràcies, senyor president.

Senyor conseller, benvingut com a membre del govern de
la transparència.

El molt honorable president, ací, en seu
parlamentària, se va comprometre, va fer un anunci que de forma
extraordinària i per primera volta, des que ell és president,
des que governa el Partit Popular, anaven a comparéixer tots els
membres del seu govern.
I cite literalment: «Vendrán a
explicar con tranquilidad, con transparencia y con sentido de la lealtad y
de la responsabilidad, todo aquello que ustedes -o siga, els grups de
l'oposició- pregunten.
»

I ho fa, fa eixe anunci, a partir d'unes
informacions que vinculen a determinats membres del govern en una
investigació judicial.
És a dir, eixe anunci és una
reacció, és una conseqüència.
N'hi ha a
priori una relació de causa-efecte entre l'anunci, la
investigació i les compareixences.
El problema és que
relació de causa-efecte s'ha perdut pel camí.
I com
està comentant-se tota la setmana, resulta que vostés han
vingut ací per a fer una exposició de la seua gestió,
o futura gestió, per àrees, en altres casos, o, a més,
ha ficat el ventilador, i, sens dubte, sempre, a no contestar a todo aquello que ustedes -o
siga, nosaltres- pregunten.

Això és aplicable a tots els membres del
govern, però resulta que en esta compareixença ens trobem, no
obstant això, en un cas diferent, no vaig a dir particular a la
millor per les connotacions, però sí que diré
peculiar.
I és que vosté, senyor conseller, vosté
té la seua pròpia notícia, la seua pròpia
notícia a banda, que no me vaig a estendre molt sobre ella
perquè molt s'ha parlat ja.
En resum, és haver
adjudicat a dit en els últims deu anys obres i servicis a una
empresa propietat d'uns amics íntims seus.
I vosté, no
només no ha negat este extrem, sinó que ha reafirmat la
bondat o la presenta bondat del seu comportament comú dels
màxims càrrecs -que ho és- del govern
autonòmic.

Ha parlat el senyor conseller de «lío y
circo mediático».
Però, vosté sap qui ha sigut
el que més ha parlat d'este tema?
Doncs, ha sigut un membre
del Partit Popular.
I ha sigut, concretament, vosté, que ha eixit
parlant d'este tema, dia sí, i, dia, també.
O com
vosté mateix va reconéixer ahir en el ple, o
despús-ahir en el ple, ha parlat d'eixe tema des que va eixir
en vint actes públics i en vuit rodes de premsa.
O siga que
«circo y lío mediático», vosté.
I, per cert,
més a soles que menys.

Vosté s'ha refermat de la bondat del seu
comportament, que ha qualificat com a ètic.
Li vaig a donar dos
definicions d'ètica.
La primera és la definició del diccionari de
la Real Academia Española de la Lengua, que parla del
«conjunto de normas morales -morales- que rigen la
conducta humana».
Parla de moralitat i parla de conducta humana.

I ara li vaig a donar una segona definició.
Esta és del diccionari Castellano.
El diccionari Castellano diu que
«la ética es el cumplimiento de las leyes».
Doncs no
senyor, no senyor.
Això no és aixina, ni
etimològicament ni socialment ni políticament, i vosté
ho sap.

I com vull pensar i pense que vosté
també entén el concepte -anem a dir, majoritari, per no
dir real- d'ètica, el que ha fet és dedicar-se a muntar -com he
dit- un circ i ha defensar-se, a més, d'unes altres
acusacions que ningú li ha fet, ningú li ha fet, i arremetre
contra tots: contra l'oposició, contra els mitjans i contra
els mateixos ciutadans.

Vosté ha parlat d'enriquiment, que
vosté no s'ha enriquit.
Però algú li ha dit a
vosté que s'haja enriquit o ho ha afirmat?
No senyor, ho ha
dit vosté.

Parla que el que ha fet no és il·legal.
Però algú li ha dit a vosté que això no
és il·legal?
No, ho ha dit vosté.

I en qualsevol cas, és evident que les
actuacions amb falta d'ètica no són punibles, no ho
són.
Però tampoc són irresponsables i, per descomptat,
el Grup Socialista entén que vosté té tota la
responsabilitat política.

Diu que no va a consentir que mos fiquem amb
vosté.
Doncs jo no sé si va a consentir-ho o no, però
haurà d'aguantar-lo.

Diu que des que estan vostés en el govern
són el govern de la transparència i que no existix sospita
alguna.
És veritat.
No hi ha sospita alguna.
El que hi ha són
indicis racionals de criminalitat que han derivat, en el cas d'un
parell de persones, en una imputació formal.

I, per descomptat, en el seu cas, tampoc hi ha
sospites.
El que hi ha és una certesa que ha actuat amb una falta
total d'ètica en les seues funcions.

Mosatros volem, precisament, des de
l'oposició, aclarir tot eixe tipus de sospites respecte que hi
haja alguna cosa més, tant si és irregular com si és
no ètic com si és no legal.

I per això, volem informació,
però no una cosa etèria.
És a dir, no volem les seues
paraules.
Volem documentació.
Volem papers, negre sobre blanc.
I
quan dic negre sobre blanc, per descomptat, no mos val el Diari de Sessions.

Per això, hem fet tota una sèrie de
preguntes parlamentàries que esperem que vosté -no en
esta comissió, per descomptat- conteste en temps i forma.

I acabe ja.
Acabe dient que he de fer una cosa que no
és plat de gust per a mi, però no deuria de ser-ho per a cap
polític, que és demanar-li, o millor dit, exigir-li la seua
dimissió.
I no és pla de gust bàsicament per dos
motius: primer, perquè això vol dir que alguna cosa
està malament, que alguna cosa està malament; i segon, que
vosté no ho ha fet.
Vull dir allò de dimitir.
No ho ha fet.

Crec que té dos opcions: o dimitir o que el
dimitisquen.
Vosté vorà, senyor conseller.

El senyor president:

Senyora Sanchordi, la presidència li prega, la
invita a que retire, si a bé ho té, una frase que
vosté ha pronunciat que no respon a la veritat, quan ha manifestat
que hi ha la imputació formal de dos persones.
Com això no
és veritat, pense que ha sigut un desliz i no s'ha donat compte.
La invite que retire eixa
frase i a bé ho té.

La senyora Sanchordi García:

Sí.
Jo, si estic equivocada, per descomptat, ho
retiraré, però me consta que sí hi ha una
imputació a dos persones que.
.
.
Bé, jo no sé si
s'han de dir els cognoms, sinó que -per descomptat, cap
dels dos és actualment diputat- estan imputats.
Que sí,
que són, com ha estat publicat, el senyor Betoret i el senyor
Campos.
En cap moment estava parlant del senyor Castellano ni de cap altra
persona.

El senyor president:

Senyora Sanchordi.
.
.

La senyora Sanchordi García:

Si vosté considera que això no és
correcte.
.
.

El senyor president:

.
.
.
li he indicat, si a bé ho tenia, que
retirara una cosa que no s'ha produït, però si
vosté continua mantenint-lo, està en el seu dret.
La
presidència l'ha invitat que retirara la frase, si a bé
ho estimava, però no anem a discutir.
Faltaria més.

La senyora Sanchordi García:

Molt bé.
Gràcies, president.

La senyora Quinzá Alegre:

Muchas gracias, señor presidente.

Señor conseller, gracias por su comparecencia a petición propia en
esta comisión.

Señor conseller, en el orden del día de esta comisión figura,
expresa y taxativamente, lo siguiente: «Comparecencias para dar
cuenta de las actividades realizadas en el ámbito de sus respectivas
consellerias.
»
Orden del día que, según tengo entendido y además
así se ha encargado de reiterar en numerosas ocasiones el presidente
de esta comisión, señor Maluenda, fue aprobada por unanimidad
en la Junta de Portavoces sin que nadie dijera nada en su día.
Es
decir, todos los grupos aprobaron por unanimidad que los consellers vinieran a hablar de lo
que pone en el escrito de solicitud, aunque ahora lo que pretendan sea
hablar de otras cosas.

Además, señor conseller, usted sí que ha dicho
exactamente lo que yo quería que dijera, que es ni más ni
menos lo que preocupa a los valencianos y valencianas, como ya ha hecho en
otras ocasiones, que como usted mismo ha mencionado, ha comparecido a
petición propia en esta comisión.

Mire, por un momento, además, pensé que
me había equivocado de comisión por lo que aquí se ha
hablado.
La verdad es que nada que ver con lo que veníamos a
aquí.

Ya le digo, señor conseller, que usted ha hablado de lo que le interesa a los
valencianos, que no es otra cosa que su gestión.
No es que usted no
haya dicho lo que tenía que decir, sino que no ha dicho lo que otros
quieren oír.

Usted nos ha hablado de temas tan importantes como los
cinco nuevos proyectos de ley en los que están trabajando, de
seguridad, de emergencias, del Plise, de extinción de incendios, de
desarrollo estatutario, de nuestra capacidad legislativa.
Sin embargo, como
ya era de esperar, nada de esto interesa al resto de los grupos.

Señor conseller, yo he estado en esta comisión desde el inicio.
Soy
miembro de la Comisión de Coordinación y usted es el onceavo conseller que comparece, que
además esto demuestra que es un gobierno que no se esconde y que es
transparente.
A todos los consellers les han dicho lo mismo, así que no pierda usted
el tiempo.

No les interesa la gestión.
No les interesan
las preocupaciones de los valencianos.
No tienen ya nada que les vincule
con la sociedad valenciana.

De verdad, señor conseller, que lo que resulta realmente cansino es el guión de
los grupos de la oposición.

Pero señor conseller, nosotros a lo nuestro.
Aquí estamos para defender el
interés de los ciudadanos.
Por eso, nosotros sí que vamos a
hablar de los problemas de los ciudadanos.

Los hay que, efectivamente, prefieren montar el circo,
armar lío, crispación, utilizar las instituciones
públicas de forma partidista, manipular y sembrar dudas sin
fundamento.

Porque, señor conseller, si no, ¿de qué van a hablar?
¿De
gestión?
¿De la crisis Zapatero?
¿De los casi
3.
500.
000 de parados?
¿De la mayor crisis que ha vivido este
país, con casi 800.
000.
.
.
con casi no, con 800.
000 familias que no
tienen ningún ingreso?
Sin duda, lo que pretenden es desviar la
atención, que no se hable del verdadero problema de los valencianos,
que no es otro que la ineficacia del gobierno Zapatero para hacer frente a
la mayor crisis.

Quieren desviar la atención, sí
señorías, respecto de las 800.
000 familias que no tienen
ningún tipo de ingresos.

Quieren mancillar su nombre, incluso se han atrevido
con el del presidente, en un intento de hacer realidad el dicho de
«calumnia, que algo queda».

Quieren conseguir con el juego sucio lo que no han
sido capaces de ganar honestamente en las urnas.

Pero, señor conseller, les va a salir mal.
Las últimas elecciones
así lo demuestran; las encuestas, también.
La tendencia de su
partido ha cambiado.

Porque la política es el arte de hacer posible
lo necesario, y ese es el terreno que debemos pisar, el del realismo
político, el de las acciones políticas ligadas a los
problemas y a las cosas mismas, y esa es la política que practica el
PP desde las instituciones donde gobierna por y para las personas.

Pero es que, además, se atreven a calumniar con
una falta de rigor que ruboriza a alguien mínimamente informado.

Yo sí que me alegro de una cosa, señor conseller, y es que por primera
vez aquí, en esta comisión, se ha reconocido expresamente,
por parte de algún grupo que antes lo dudaba, la legalidad de sus
adjudicaciones.
Ha dicho exactamente que nadie ha cuestionado en
ningún momento la legalidad, cosa que me alegra y me ahorra el tener
que reiterar todos los argumentos jurídicos para ilustrar a las
señorías, que no tienen -parece ser-
ningún tipo de conocimiento en estos temas y respecto a los
contratos a los que se refieren.

Pero es que además, señor conseller, quienes cuestionan los
contratos menores que se hacen en su conselleria, como en cualquier otra conselleria, ¿están absolutamente seguros de que las
administraciones -en las pocas administraciones donde
gobiernan- no se realizan?

Esto denota, sin duda, el total y absoluto
desconocimiento del funcionamiento de la administración.
Seguramente, estoy convencida, jamás han tenido la ocasión de
gobernar y por ello, señor conseller, la ignorancia es muy osada.

Yo traigo aquí, por ejemplo, una carpeta.
Toda
esta carpeta son contratos menores que se han hecho, en este caso, en una
administración gobernada por el Partido Socialista y Esquerra Unida,
solamente en los tres últimos meses.
Si sus señorías
quieren, yo luego se lo puedo pasar.

Se ha dicho hasta la saciedad estos días.
.
.
(veus)

El senyor president:

Senyories, per favor, respecten la intervenció.

La senyora Quinzá Alegre:

.
.
.
pero parece ser.
.
.

Se ha dicho hasta la saciedad en estos días,
pero parece ser que no quieren oírlo.
En la etapa socialista, las
contrataciones eran, por procedimiento negociado o contratos menores, de un
85%.

Pero además, señoría,
señor conseller, se habla de ética.
¿Quién, quién fija
aquí la ética?
¿Es ético, por ejemplo, pagar
600 euros en fotos en una visita de María Teresa Fernández de
la Vega, por ejemplo, a mi pueblo?
¿Es ético, por ejemplo,
adjudicar la contrata de recogida de (inintel·ligible) .
.
.
con quien luego se van de viaje al Caribe?
Cada uno que
fije la ética donde considere.
(Veus)

Si tienen un mínimo, un mínimo de la
legalidad, de duda de la legalidad de sus actuaciones.
.
.

El senyor president:

Senyories, per favor, respecten la senyora diputada.

La senyora Quinzá Alegre:

.
.
.
lo que tienen que hacer es ir al juzgado.

Lo que no es ni moral ni éticamente aceptable
es lo que están haciendo con usted.
Se mueven en esa nebulosa de la
calumnia y la injuria en lugar de ir al juzgado, si es de verdad que
están convencidos que usted se ha beneficiado o ha hecho algo
ilícito.

Señor conseller, soy de las que piensan que en política no todo vale.
Afortunadamente, hay diferencias.

Nosotros creemos en la presunción de inocencia,
consagrada además como uno de los principios fundamentales de los
derechos humanos que todos debemos respetar y nosotros, los parlamentarios,
con más rigor si cabe.

Déjeme, señor conseller, que le ponga un ejemplo, un
ejemplo personal.

En el año 1995, tuve ocasión de
encabezar por primera vez la candidatura de la alcaldía de mi
pueblo.
Mi contrincante político era, por cierto, el actual
secretario ejecutivo de política municipal.
En aquella época,
apenas un mes antes de las elecciones, salió publicado en todos los
medios -y lo tengo aquí- que Roldán decía
que le había entregado el dinero a mi contrincante, entonces
político.
En concreto, decía «Roldán dice que
devolvió el dinero.
.
.

El senyor president:

Perdóneme, señora Quinzá.

No interrumpa al orador.
Solamente el presidente
puede.
Su señoría me podrá decir, a
continuación, cuando termine, lo que crea.
.
.
(Veus)

No, no, no, no.
(Veus) No interrumpa a la oradora, por favor.
No, no la tiene.

Está vulnerando usted el contenido del
reglamento, señora Andrés.

No, no, en absoluto.
Su señoría.
.
.
Y le
voy a llamar al orden.
Haga el favor de comportarse.

Puede continuar, señora Quinzá.

La senyora Quinzá Alegre:

Gracias, señor presidente.

Pido un poco de ecuanimidad en el tiempo.
Sé
que con los demás grupos también se ha pasado y
rogaría el mismo trato.

Bueno, en cualquier caso, lo que decía el
señor Roldán en aquel momento era que le había
entregado el dinero de los fondos reservados al entonces secretario del
ministro de Interior, José María Ángel Batalla, es
decir, mi contrincante político.
Jamás, jamás, quien
les habla ni nadie de mi partido dijo ni una frase ni una palabra.
Es
más, señor conseller, yo le invito, le insto a que mire en cualquier hemeroteca,
cualquier revista, cualquier periódico, incluso cualquier
boletín popular que sacamos, en los que se podrá constatar
que jamás se utilizó esto, porque nosotros no jugamos sucio.

Probablemente, si lo hubiera hecho.
.
.

El senyor president:

Ruego vaya concluyendo.

La senyora Quinzá Alegre:

Termino, señor presidente.

Probablemente, si lo hubiera hecho hubiese conseguido
no ganar las elecciones -que las gané- pero sí
conseguir esos 50 votos que me faltaron para poder gobernar con
mayoría absoluta.

Pero con toda probabilidad le digo, señor conseller, que no hubiese dormido
tranquila porque yo sí que considero fundamental la
presunción de inocencia, cuando aquí se está juzgando,
se está haciendo un juicio sumario sin tan siquiera dar
trámite de audiencia.

Usted había dicho -y termino; es un
segundo- en numerosas ocasiones, señor conseller.
.
.

El senyor president:

Termine, termine.

La senyora Quinzá Alegre:

.
.
.
y además soy testigo de ello, que usted
lleva más de 20 años en política.
Ha gestionado
más de 13.
000 millones de euros y, efectivamente, personas como
usted dignifican la clase política, porque lo único que han
hecho ha sido trabajar, trabajar y trabajar.

Nada más y muchas gracias.

El senyor president:

Muchas gracias, señora Quinzá.

Ahora, señora Andrés, es cuando su
señoría está en derecho de formular a la presidencia
lo que crea conveniente.

La senyora Andrés Barea:

Muchas gracias, presidente.

Vamos a ver, yo creo que la comparecencia solicitada a
petición propia por el señor Serafín Castellano para
explicar su gestión, no corresponde a las expectativas que nos
habían dado.
Pero desde luego, quiero.
.
.

El senyor president:

No haga valoraciones.
Dígame para qué
quiere la palabra.

La senyora Andrés Barea:

No, no, no, no.
Quiero la palabra para que, desde
luego, se determine el objeto de esta comparecencia, que era para que
explicara la gestión.
.
.

El senyor president:

Pues, señora diputada, no tiene la palabra.

La senyora Andrés Barea:

.
.
.
y, desde luego, no para hacer críticas ni
verter opiniones desafortunadas contra.
.
.
 (el
senyor president desconnecta el micròfon)
que no están presentes en este momento y, desde luego, nos.
.
 (el senyor president desconnecta el micròfon) haremos las acciones correspondientes.
(Veus)

El senyor president:

Señorías, vamos a ver, el objeto de la
convocatoria está aceptado por unanimidad.
.
.
(veus)

Señorías, por favor, guarden silencio.

Está acordado por unanimidad por la mesa de la
comisión; está acordado por unanimidad por la Mesa de las
Cortes; y está ratificado por unanimidad en la Junta de Portavoces,
y la convocatoria que sus señorías han recibido dice en el
punto 2: «Comparecencias solicitadas a petición propia por
todos los miembros del Consell para dar cuenta de las actividades
realizadas respectivamente en le ámbito de sus consellerias.
» Esto ha sido
aceptado por todos, por lo tanto, creo que se va desarrollando la
comisión de la forma que procede, de acuerdo con el orden del
día, y debemos respetar todos los turnos de los demás, nos
guste no nos guste lo que se diga.
Todos sin excepción.

Senyor conseller, té la paraula per a contestar
a les seues senyories.

La senyora Andrés Barea:

Señor presidente.
.
.

El senyor president:

No tiene la palabra, señora Andrés.

Le ruego guarde silencio.
Le llamo al orden por
primera vez.
(Se sent una veu que diu:
«Muy bien.
»)

El senyor conseller de Governació:

Moltíssimes gràcies, senyor president.

Anem a vore, senyories, un poquet de pau i
tranquil·litat.
Les veig molt nervioses a totes.

Anem a vore.

Jo crec, senyories, que vostés coneixen
perfectament el Reglament de Les Corts.
Saben vostés que
aprovàrem per unanimitat en la Junta de Síndics, com molt
bé ha dit el president d'esta comissió -que jo li
ho agraïsc-, quin era el motiu de la meua compareixença,
que era vindre a explicar-los a les seues senyories la gestió que
estic fent, les activitats que estic fent al front dels departaments que
dirigisc.
I això és el que he vingut a fer.

Jo entenc que les seues senyories no vullguen parlar
de gestió, perquè, per descomptat, és una cosa que a
vostés no soles no és que no els interessa, sinó
és que tenen totes les de perdre.
I, per tant, reitere, senyora
Sanchordi, allò de l'embolic, allò de l'aldarull,
allò del circ mediàtic, que és l'únic que
saben fer, i que vostés estan com a peix en aigua en eixe sentit.
I
li ho reitere i li ho reiteraré les vegades que fagen falta.

Vostés saben tots els procediments que
té el reglament per a sol·licitar la informació que
vullguen precisar.
Li ho dic que ja ho estan fent, doncs no se preocupe
vosté, faja-ho pels procediments normals, i se li donarà la
informació que pertoque.

Per tant, senyories, ací els únics que
estan fent frau parlamentari són vostés, de no
atindre's a la qüestió de la compareixença que
n'hi ha.
I el més sarcàstic d'açò
és que volen que mosatros els seguim el joc.
Jo crec que
s'equivoquen de totes totes.

Senyor Morera, vosté dia que cal treballar amb
transparència, eh?
, doncs este govern treballa amb
transparència, amb honradesa i amb honestedat per tots els ciutadans
i per tot allò que els preocupa.
Este govern presidit pel president
Camps treballa amb honradesa i transparència, que és el que
ha de fer un govern.
I nosaltres venim ací a parlar del que els
preocupa als ciutadans.
Efectivament que sí.
¡I ningú
mos va a apartar d'eixe camí!
Perquè nosaltres hem
sigut elegits per les urnes per a preocupar-mos dels problemes dels
ciutadans, i perquè les institucions funcionen i tinguen la dignitat
que hagen de tindre.

La política del «todo vale»
servirà per a alguns; per a nosaltres, no.
I cada cosa en el seu
lloc.
I ací estem en un fòrum polític per a parlar del
que ací han encomanat vostés per unanimitat, que és de
la gestió que estem realitzant en estes conselleries.
Per tant, no
intenten que pergam el temps en altres qüestions perquè, per
descomptat, no ho anem a fer.
Ací l'única
emergència que n'hi ha és la inoperància de
l'oposició, (remors) és l'única emergència que
n'hi ha.
La resta, està tota molt ben canalitzada.

Miren vostés, mosatros pensem en els ciutadans,
i estem ací per a treballar per als ciutadans.
I ací
l'únic que fa burla, l'únic que fa burla
és el que no treballa pels ciutadans.
Eixe és
l'únic que se burla.
I cada un ha de treballar dins de
l'obligació i la responsabilitat que tinga.
I cada un
té unes obligacions parlamentàries assignades i ha de
complir-les.
I ahí és on està la transparència
i ahí és on està la responsabilitat política de
cada qui.
I este govern no va mai, mai a inhibir-se d'eixa
responsabilitat; ni ho ha fet, ni ho fa, ni ho farà.

Miren vostés, parlen de.
.
.
no sé si ho
ha dit irònicament o sarcàsticament, no ho sé, se
parla de tantes coses, la senyora Sanchordi dia: «El govern de la
transparència».
Efectivament, el govern del president Camps
és el govern de la transparència; (veus) el més fiscalitzat, el més auditat
d'Espanya.
Clar, si vostés volen ficar en tela de juí
els professionals, els experts de la Sindicatura de Comptes, del Tribunal
de Comptes i a tot el món, bé, mos tenen acostumats a
això.
Mos tenen acostumats a això.
Per tant, mosatros anem a
seguir actuant en el compliment de la llei més escrupolosa, a fer
tot el que fem, com ho fem, de manera regular.

Ja li diguí i no vaig a entrar en temes,
perquè ja entrí en la interpel·lació i
entraré en les (inintel·ligible) .
.
.
que vostés vullguen en esta comissió,
en altra comissió, en el ple o on creguen vostés convenient.
¡Faltaria més!
Jo molt gustós he contestat coses que
són d'esta compareixença.
Tinguí ja,
d'algunes qüestions o insinuacions, temps de contestar-li en la
interpel·lació a altres companys de la cambra i ho
seguiré fent.
I vosté me diu: «És que
vosté ha estat intentant per.
.
.
» No, perdone, jo he tingut
vint actes, huit o nou compareixences, rodes de premsa, com les
tindré la setmana que ve, amb total normalitat, perquè
és la meua responsabilitat.
I com no tinc absolutament res a amagar,
com no tinc absolutament res a ocultar, me pregunten els mitjans el que
volen preguntar-me, i aixina és la seua labor, que jo respecte, i jo
conteste perquè no tinc res a amagar ni ocultar.
I n'he fet
vint el que demostra -i gràcies per traure-ho-,
perquè això demostra el treball i la intensitat de
l'agenda que fan els membres del govern i.
.
.
completament.

Parla que pareix ser que jo estava traguent.
.
.
-és que ja és sorprenent- la meua pròpia
notícia per a no sé què.
(Veus) Ja, ja (inintel·ligible) .
.
.

Mire vosté.
.
.

El senyor president:

Senyora Sanchordi, guarde silenci, per favor.

El senyor conseller de Governació:

.
.
.
de la meua pròpia notícia no se
preocupe vosté, perquè ja ho he dit ací, en seu
parlamentària, fora i on pertoque, i on pertoque, que tot el que
s'ha fet en la meua conselleria està fet des de la més
absoluta i escrupolosa legalitat; tot de manera regular i tot de manera
transparent.
Mire vosté, ja li ho he dit.
Vosté mateixa ho ha
reconegut, li ho agraïsc, li ho agraïsc, eh?
, li ho agraïsc.

I miren, jo entenc que vostés no vullguen.
.
.
I,
per cert, he parlat del meu patrimoni perquè he vullgut, (veus) perquè he vullgut.
Evidentment, que no m'ho ha demanat.
Però jo parle des de la
llibertat, des de la llibertat de demanar i de dir, perquè ho dic i
ho diguí en la primera roda de premsa, quan isqueren publicades
determinades coses, i ho dic hui i ho diré quan toque: jo no tinc
ninguna servitud de res, ni de ningú, ni he d'amagar res
absolutament, ni ocultar res de ningú.
I vosté me demana que
dimitisca, li podia dir jo a vosté també amb la mateixa
naturalitat, perquè vosté reconeix que jo tot el que he fet
és correcte.
Dimitisca vosté, exactament amb la mateixa
naturalitat, (veus) amb
les mateixes condicions.
Perquè mire, dimitix qui té alguna
cosa a ocultar.
No dimitix qui no té res a ocultar.
I jo no tinc res
a ocultar, i -com li he dit- tot el que s'ha fet ha sigut
totalment legal i regular.

Mire, vosté diu: «És que a
vosté no li agrada que se fiquen amb vosté.
»
Vosté se pot ficar amb mi, políticament, tot el que crega i
més.
El que no se pot és atemptar gratuïta i falsament
contra el meu honor, contra la meua dignitat o de la meua família.
Això són coses absolutament distintes.
I vosté crec
que estarà absolutament, crec, com a demòcrata, que
estarà absolutament d'acord amb mi.

I miren, vostés no volen parlar de
gestió i jo ho entenc.
Com van a poder parlar vostés de
gestió?
Com van a poder vostés parlar de gestió?
Quin
paràmetre tenen vostés per a parlar de gestió?
Si
és que no tenen defensa alguna.
I, per tant, critica que alguna cosa
queda, i anem a vore embolic i anem a vore açò i anem a vore
allò.
No, miren vostés, cadascú que faja el que crega
convenient.
Mosatros anem a vindre ací a donar compte del que fem
puntual, transparent i quan se mos demane.

Mire, mentres vostés estaven parlant
ací.
.
.
i alguns que n'hi ha molta afició en este
país a fer de jutges sense ser jutges, i això n'hi ha
molta afició, ací n'hi han moltes persones.
.
.
a fer de
jutges sense ser jutges, i sense respectar res, i ningú
s'esgarra les vestidures quan s'estan filtrant secrets
d'un sumari que creen indefensió, que això sí
que és un delicte, i no passa res, i no passa res.
(Veus) Eixa és la
democràcia que alguns entenen.

Mire, mentres vostés han estat parlant
ací, més o menys en els tretze o catorze minuts que
corresponia cada una de les seues intervencions, 52 persones s'han
quedat sense treball en este país.
(Veus) 52 persones.
O en este mateix temps, 11 valencians, 111
valencians, millor dit, estan sol·licitant ajuda per a una
emergència.
I això és el que vostés han de
fiscalitzar, i això és el que jo crec que cal parlar
ací, perquè això és el que els interessa als
ciutadans.
Eixa és la qüestió que vostés no volen
parlar.

Miren, vostés, igual que tenen eixa
vehemència moltes vegades per a desqualificar, per a insultar.
.
.
indistintes vares de mesurar, perquè vostés pareix que puguen
insultar i desqualificar el que vullguen, i quan un altre diputat vol dir
també alguna qüestió, de seguida està atemptant
contra la democràcia.
¡Pero bueno,
pero esto qué es!
¡Esto qué es!
, que decía el de
la película.

No, mire vosté, les regles del joc són
per a tots, i ací estem per a dignificar les institucions, per a
dignificar les institucions.
I, per descomptat, este govern ho va a fer com
ho està fent, i este partit ho va a fer com ho està fent.
I
m'agradaria que amb eixa mateixa vehemència que vostés
fan totes eixes qüestions no miraren a altre costat quan jo he
reiterat coses importants, que jo sé que no els interessa.

Jo sé que no els interessa ajudar perquè
se retire el recurs d'inconstitucionalitat de la llei de règim
econòmic matrimonial i que s'aclarisquen tots els dubtes
perquè mosatros tingam capacitat de legislar el nostre dret foral.
No els interessa.
Jo sé que no els interessa firmar el nou acord del
conveni en la policia de La Generalitat per a tindre més
competències i per a tindre més agents, que ni tan sols han
complit l'acord per als cinc-cents agents, i ja fa anys que haurien
d'haver-se complit.
No els interessa que se construïsquen les
comissaries que el seu president del govern digué en l'any
2004 que totes les ciutats de més de 30.
000 habitants havien de
tindre una comissaria de la policia nacional, i des del 2004 no n'ha
fet cap en la Comunitat Valenciana en ciutats de més de 30.
000
habitants.
No els interessa que se firme un conveni
d'infraestructures dels cossos i forces de seguretat de l'estat
ubicats en la Comunitat Valenciana, que a més mosatros volem
cofinançar per a ajudar amb lleialtat, perquè mos preocupa
moltíssim la seguretat.
A vostés això no els
interessa.

No els interessa que no se discrimine a la nostra
comunitat amb un sistema de finançament, que és el pitjor
d'Espanya, perquè ho sàpien, i crec que tot el
món ho sap, per no parlar d'altres temes, que vostés.
.
.
no els agrada que parlen.
No els agrada que els parlen del tema de
l'aigua, del tema de l'AVE, del tema del corredor
mediterrani.
.
.
Però és que això és el que
interessa per al creiximent econòmic d'esta comunitat i per al
desenvolupament social.

Però, parlar de gestió?
Per a
què, a vostés?
Però, per a què?
«Pero,
¿qué viene usted diciendo, señor conseller?
¿Hablar de gestión?
» Doncs sí, parlar de
gestió, mosatros anem a parlar de gestió, i volen que se mos
aporten les dades del Ministeri d'Interior dels anys 2007 i 2008 en
la Comunitat Valenciana.
Perquè és una vergonya que tingam
soles l'informe de la comunitat de l'any 2006, que és
l'últim que s'ha presentat.
Però no passa res.
¡No passa res!
Segurament la inseguretat ciutadana no és un
problema, no és un problema.

Miren, jo crec que ací cal vindre a parlar del
que els interessa als ciutadans.
I me parlen vostés
d'ètica, parlen vostés d'ètica.
Jo crec
que, a la millor, l'ètica és basar la política
de seguretat en este país en la detenció de quotes per
immigrants.
No sé si això serà ètica o no
serà ètica.
I aixina li podia dir mil coses, però ni
tan sols vaig a començar a dir mil coses, ni vaig a començar
a parlar de tots els embolics ni aldarulls que tenen vostés per
ahí.
Ni tan sols això.
Mire el que li dic, ni tan sols
això.
Perquè crec, perquè crec i li ho diguí
que ací els responsables polítics no sols tenim la
responsabilitat de gestionar de manera transparent i de manera honesta com
este conseller i este govern fa.
.
.
No sols tenim això, sinó
que també tenim la de ficar la dignitat que les institucions i la
política se mereixen.
I sembla que quan vostés governen
-i li ho he dit ja per segon vegada, i li ho dic per tercera
vegada- se ressent sempre el sistema democràtic, se debilita
el prestigi de la política i dels politics i, sobretot, de les
institucions.
I sabem vostés, per què ho fan?
Per a tapar
sempre una nefasta incompetència en la gestió de govern que
estan desenvolupant.

I ací han vingut tots els consellers i crec que
falten dos consellers, i si no me rectificarà.
.
.
(veus) o tres consellers a estes
compareixences a explicar la gestió.
(So
d'un telèfon mòbil) I,
com hem sentit, alguns diuen: «Doncs se n'anirem de la
comissió.
» Molt bé, els ciutadans sabem qui és
cada qui.
Cada un té les seues responsabilitats.
Mosatros venim a la
responsabilitat, com jo he vingut ací a complir el que m'ha
manat la Mesa de Les Corts i la Junta de Síndics, que és a
parlar de la gestió de la Conselleria de Governació.
I
això és el que he fet, i el que faré cada vegada que
el poder legislatiu aixina ho diga.
Però pareix que en
política això de les divisions de poders alguns partits ja
s'oblidaren fa molt de temps.

I, per tant, ací jo crec que cal respectar
absolutament a tot el món.
I jo els vaig a parlar de gestió i
no els vaig a parlar del que vostés vullguen, (remors) perquè no toca en
l'ordre del dia.
I, per tant, no tinguen vostés ningun
problema, tenen un procediment per a demanar el que creguen convenient, i
dins d'eixe procediment este govern, com fa amb tot, complirà
amb tot allò que ha de complir.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies a vosté, senyor conseller.

Per a rèplica té la paraula el senyor
Morera.

El senyor Morera Català:

Tinc cinc minuts, ¿no?
, president.

Moltes gràcies, senyor president.

Senyor conseller, clar que ens interessa la
gestió de la seua conselleria, i per eixe motiu no sabem per
què no mos ha convocat en la comissió parlamentària
oportuna.
Té tot el dret de vindre a esta comissió
parlamentària.
Però el que li he dit, és que no
s'acorda el que va dir el president amb el que vosté mos ha
presentat ací.
No s'acorda el compromís del president
Camps de dir que anava a obrir -com ha assenyalat la diputada
Sanchordi- l'absoluta transparència a tots els
contractes, tot el que li anàvem a reclamar l'oposició,
i vosté ve a parlar-mos d'una forma de la seua gestió
com a conseller.

¡I tant que mos interessa la seua gestió
com a conseller!
Mire, entre altres coses, perquè vosté
serà el primer conseller.
.
.
és el primer conseller
d'este govern que té imputat a un president de falla per una
llei del seu govern.
Sí, per motius penals, per la seua
pròpia incapacitat.
A l'aprovar la llei d'espectacles,
ja tenim el president de la Falla Nicolau Andreu de Torrent imputat per un
delicte penal, perquè veja que la gestió mos interessa i
l'estem seguint.

Però, senyor conseller, ¿no creu
vosté.
.
.
?
És de veres, ¿eh?
(Veus) Per la llei que vostés van
fer, senyor conseller, per la seua llei.
(Veus) Per la llei d'espectacles, que està molt mal
feta, que és una persecució al sector faller i vostés
no actuen.
 (Veus) És
de veres, és de veres.
No, no.
Mire si mos interessa la
gestió que vosté passarà a ser el primer conseller que
aconseguirà que un president de una falla, la Falla Nicolau Andreu,
se sega en la banqueta dels acusats per una denúncia penal
-és aixina-, per l'aplicació de la llei
d'espectacles tan nefasta que vostés han fet i que no donen
resposta.

Però, senyor conseller, ¿vosté
creu que als valencians i a les valencianes no ens preocupa que el
president de La Generalitat puga estar imputat, que no ho està,
però segons l'auto del jutge Garzón, està implicat en una
trama horrorosa amb uns delictes gravíssims?
¿Creu que molts
valencians.
.
.
?
Jo sé de molts valencians que esta nit no hauran
dormit per este fet.
Jo sé de molta gent que no haurà dormit
pensant que això.
.
.
, en la continuació de la
instrucció per part del Tribunal Superior de Justícia, se
puguen derivar, que ningú volem, ningú volem, se puguen
derivar imputacions no només al president de La Generalitat, en el
que suposa per a la dignitat de la institució, sinó al
síndic del Grup Popular i altres dos persones que no estan aforades.
¿Creu vosté que això no li importa a la societat, si
és portada de diaris?

I no hem vingut ací a fer ningun circ.
Hem
vingut, en el meu cas, a donar-los consells, perquè crec que ho
estan gestionant vostés molt malament.
Hem vingut a dir-los que
seria bo, per exemple, que el president Camps, que s'ha mostrat
sorprés, indignat i afectat, simplement, com que no té res a
amagar, pose les factures damunt la taula, o els extractes bancaris, i la
implicació en un possible delicte de suborn, contemplat en
l'article 426, s'acabaria.
Entre altres coses, perquè
estem preocupats, perquè si s'aplica i si se demostra la
implicació, i això poguera acabar en altres decisions,
escolte, ens preocuparia que es tinguera molt en compte l'article 10
del codi ètic del Partit Popular.
(Veus) Ens preocupa perquè (inintel·ligible) .
.
.
un codi ètic molt important.
.
.

El senyor president:

Senyories, per favor.
.
.

El senyor Morera Català:

Tenen vostés un codi ètic exemplar, que
de la seua aplicació se poden derivar conseqüències
gravíssimes per a la nostra institució, per a la
presidència de la Generalitat valenciana.

I llig: «Constituirá motivo de
expulsión inmediata del partido, sin perjuicio de la
responsabilidades de otra índole que pudieran deducirse, la
utilización del propio nombre, posición o relación
dentro del partido en un cargo público para obtener lucro, trato de
favor personal o beneficio para sí o para terceros.
»

La veritat és que vaig deixar de preocupar-me
una miqueta quan el senyor Carlos Fabra va dir que posava la mà en
el foc pel president de La Generalitat.
Però coneixent
l'activitat del senyor Carlos Fabra, en la seua experiència,
dilatada experiència, perquè sí que està
imputat, crec que el que seria bo per a tots, i per a la
tranquil·litat de molts valencians i valencianes, és que el
president Camps, que estic segur no té cap implicació i, per
tant, no serà imputat, la forma més solvent per a eixir
d'esta gravíssima crisi institucional és que pose a
disposició d'estes Corts les seues factures o els extractes
bancaris dels pagaments que l'imputen, que no va fer i que va pagar
una empresa o algunes empreses que sembla que són
adjudicatàries de contractes, en un procés correcte, segons
semblava, de les conselleries del govern valencià.

Aleshores, com que això s'ha de trencar
d'alguna manera, i eixa sospita que la seua mala gestió
està provocant i eixa inquietud, jo li pregaria que li demanara al
president Camps que presentara eixes factures.
I punt i s'ha acabat
tota esta història.
I, per tant, estaríem tots més
tranquils i ningú utilitzaria de forma malèvola el que
ningú hauria d'estar en estos moments sospitant.

Per tant, transparència total.
Enhorabona per
la gestió que ha portat a un president de falla a ser segut en la
banqueta per un delicte penal i.
.
.
¿Què vol que li diga?
Les
coses se poden fer molt millor.
I jo el que li demane és que les
coses se facen millor.
Perquè davant una gravíssima crisi
econòmica, estar atents a totes estes imputacions, este auto i esta
possible implicació o esta possible imputació, no crec que el
que interesse per a superar esta situació gravíssima, que,
com vosté ha assenyalat, som líders en desocupació a
nivell d'Espanya, el País Valencià líders en
desocupació a nivell espanyol.

I eixe és el meu suggeriment i el meu prec al
senyor conseller.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Morera.

Senyora Sanchordi.

La senyora Sanchordi García:

Gràcies, senyor president.

Aixina que som l'oposició els qui no
estem parlant de l'objecte de la compareixença.
¡Je!

Anem a vore.
En la compareixença, en el text
fica que és per a parlar de les activitats pròpies de cada
conselleria.
¿És que el que estem parlant no forma part de
les seues activitats, concretament de les seues contractacions?
Vosté ha dit que anava a parlar i que ha parlat dels pilars
bàsics de la seua conselleria.
¿És que el bon govern,
el compliment de la llei i de les normes de l'ètica no formen
part dels pilars bàsics de la seua conselleria?

Vosté ha dit que anava a parlar i ha parlat de
temes actuals, de temes que preocupen a la societat valenciana.
¿És que del que hem parlat l'oposició no li
preocupa a la societat valenciana?
A qui no li preocuparà
serà a vosté, no li preocuparà al Partit Popular.

Per cert, també dir el senyor Camps, el senyor
Francisco Camps, va dir que l'oposició podrà fer
suggerències i preguntes.
Doncs jo li estic suggerint que
dimistisca.
I li pregunte -i això no fa falta que siga per
escrit, m'ho pot dir ara mateix- ¿per què no se
va abstindre en les adjudicacions a l'empresa de la qual són
amics?
I menys mal que vosté no té cinc milions d'amics
com el senyor Camps, que tampoc és que els tinga, que ell creu que
els té.

Una altra cosa.
Mire, parlar de gestió.
.
.
A
vore.
Jo, si vosté fóra qualsevol altre conseller, li diria:
sí senyor, anem a parlar de gestió, però com cal.
Vinga totes les vegades que vullga, però no vinga una vegada per a
parlar de tot i que tingam cinc minuts.
Vinga cinquanta vegades, i vinga
per programes, i vinga per direccions generals i vinga per subdivisions del
que vullga.
Però no li ho vaig a demanar perquè el que vol el
Grup Parlamentari Socialista és que vosté presente la seua
dimissió.
Evidentment no li vaig a demanar que vinga ni demà,
ni el mes que ve ni l'any que ve.

Després, sobre el concepte de
l'ètica, que està clar que per a vosté el
concepte de l'ètica és el que vosté o és
un tema molt individual.
Li vaig a llegir unes declaracions que molt
paregudes o iguals les podria haver tret de qualsevol fòrum
d'Internet, no fòrum política, fòrum, anem a
dir, civil, però li les vaig a llegir.
Sobre les adjudicacions del
conseller de Governació, Serafín Castellano, a un amic:
«Ponen en evidencia de una forma tan meridianamente clara una falta
absoluta de ética del buen gobierno, que es más que
suficiente para que si el interesado no dimite, sea fulminantemente
cesado.
» I açò ho ha dit Bernardo del Rosal, que crec
que el coneix, o que el coneixen, encara que a la millor ara ja no
s'enrecorden d'ell.

Anem a vore, senyor conseller, és que.
.
.
Jo
crec que vostés saben, o deuen saber, que ara ja no parla ex
càtedra ni el papa.
Però una cosa és el papa i una
altra cosa és el PP.
El PP se veu que sí que parla ex
càtedra, i és capaç d'opinar i de dir el que
opinin o el que pensem tots els altres, amb acusacions que fan molt a la
lleugera sobre el que mos preocupa o el que mos deixa de preocupar.
I
això sí que és tirar balons fora.
Que, per cert, molt
de fred ha fet estos dies en l'hemicicle i ací, i és
normal perquè el ventilador està molt fort.
I el ventilador
és la fugida de qui ja no té ni arguments, de qui ja no
té ni arguments.
Al diccionari Castellano, que li comentava abans, a
banda de la paraula ètica, caldrà incloure també el que són les
causes de dimissió, que segons vosté és qui no
té res a ocultar, no té per què dimitir.
Bé,
eixa és la seua consideració, igual com vosté
té la seua pròpia ètica.

Senyor conseller, és que jo crec que ja no val
la pena fer-ho més llarg.
Vaja-se'n a casa, vaja-se'n a
casa.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies a vosté, senyora Sanchordi.

Per a concloure la compareixença i per a
rèplica a les seues senyories, té la paraula
l'honorable senyor conseller.

El senyor conseller de Governació:

Gràcies, senyor president.

Mire, senyor Morera, jo he demanat la
compareixença tres vegades a petició pròpia; en tinc
una pendent per a parlar del desenrotllament estatutari en la
comissió de desenrotllament estatutari.

I vindré les vegades que faça falta.
Si
la senyora Sanchordi no vol vindre, i no vol fer ús de les seues
responsabilitats -no sé-, serà el seu problema,
que evidentment no és el seu problema.

¡Home!
, sense comentaris el que vosté diu
que hi ha un president d'una falla imputat per la llei
d'emergències, que és de l'any 2002.
Jo crec que
no fa falta ni comentaris sobre això.
El que ha fet este conseller
és intentar donar solució a una petició expressa,
perquè ja està regulat en la sala polivalent en el 2002.
Com
això el sector faller vol que hi haja un canvi, el que estem
és des de la participació, des del diàleg, des dels
punts d'encontre i des de la tranquil·litat, fer una
comissió tècnica, que li he explicat, per a arribar a eixe
acord i arribar a eixa llei.
Ara, que me diga vosté això, me
pareix que no mereix ja ningun tipus de comentaris.

I, mire, senyora Sanchordi, he vingut ací al
que m'han demanat, a explicar les activitats realitzades.
Ja li he
dit que tota la contractació que ha realitzat la meua conselleria
és totalment transparent i legal, ja li ho he dit.
I vosté
podrà demanar la meua dimissió les vegades que faça
falta.
Li agraïsc que haja reconegut que tot el que he fet és
legal, li agraïsc moltíssim.
(Veus) I en eixe sentit, i en eixe sentit, lògicament, com
vostés solen ser un nuc de contradiccions -sí, pero no, sino todo lo contrario-, com fan sempre en açò i en tot.

Vostés no sé si és que mos acusen
que estigam portant endavant els contractes menors.
Mire vosté,
és que els contractes menors són d'una llei aprovada
pel govern socialista, modificada pel govern socialista en l'any
2007.
Sap ¿per a què?
Per ampliar els articles que parlaven
dels contractes menors i per ampliar les quanties del contractes menors,
al·ludint que és que, si no, es paralitza
l'administració.

Mire vosté, ja li dic que la meua conselleria
fa un escàs 4% del volum en contractes menors a més de 80
proveïdors.
Si ja els ho he explicat, els ho expliquí en la
interpel·lació, ho he explicat en els mitjans de
comunicació tantes vegades ha sigut i faça falta que vaja a
ser.

I mire vosté, el contracte menor precisament,
per la seua configuració que té, en la llei de contractes del
sector públic, diu que «pròpiament no existix un
procediment a seguir en eixa classe de contractes perquè a soles
exigir l'aprovació del gasto i la incorporació a este
de la factura corresponent».
Article 95 de la llei de contractes del
sector públic.

I, per tant, l'article 28 o el 200 de la llei (inintel·ligible) .
.
.
emergències públiques i el procediment administratiu
comú, o l'article 294 de la llei de contractes del sector
públic, no resulta d'aplicació en eixe supòsit
perquè està l'article 122.
3 de la llei de contractes
del sector públic.

Però mire, no vaig a entrar jo en eixes
qüestions, perquè no estem ací per a entrar a
qüestions jurídiques, que eixes gestions jurídiques cal
entrar en altre tipus de fòrums.
Jo vaig a entrar ací que
vostés no volen parlar de gestió perquè no els
interessa parlar de gestió.
Vostés estan tenint una nefasta
gestió en el govern.
Ja ha vist el que els ha passat a
Galícia, ja ha vist el que els està passant en altres
territoris.
I vostés tenen un govern que mos ha portat al
rècord històric de parats; que moltes famílies no
puguen acabar el mes; a este país, Espanya, tindre'l en la
recessió econòmica; a la primera vaga de jutges vergonyosa de
la història d'este país; a crispacions i enfrontaments
entre comunitats autònomes que ja estaven superats; a privilegis
d'unes comunitats autònomes sobre altres en matèria de
finançament sols per criteris i preferències
polítiques i un sin fin de
etcéteras.

¿Com van
vostés a poder parlar de gestió?
És impossible que
vullguen parlar de gestió.
El seu és que quan els
vénen mal donades les coses, trauen, que me pareix molt bé
eixos temes, l'avortament, l'eutanàsia, la
memòria històrica, la alianza de
las civilizaciones.
.
.
I al lío, al lío, al critica que algo queda.

Que tot és molt important, però mire
vosté, ací allò important en estos moments és
que estem en la pitjor crisi econòmica que ha patit este
país, que estem en una crisi de ressentiment del sistema
democràtic degut a les seues trampes que permanentment volen fer al
front de les institucions.
I aixina no se parla no de les més de
800, senyora Quinzá, 827.
000 famílies que no tenen ingressos,
als tres milions i mig de parats.

I damunt volen que mosatros vingam ací a
seguir-los el joc.
Estan molt equivocats.
Mosatros ací no venim ni a
fer soroll, ni a desqualilficar ni a insultar, que pel que es veu ja estan
vostés per a fer això.
Mosatros, no.
Mosatros venim
ací per a gestionar, per a solucionar els problemes dels ciutadans, (veus) per a millorar els
servicis públics, per a fer més i millors infraestructures
per a esta comunitat.
Senyora Andrés, sé que no li interessa,
però jo l'he sentida amb molt de respecte.
Aixina que li
exigisc el mateix respecte.

I per més que ho intenten, no van a aconseguir
que este govern paralitze la seua gestió.
I els dic més, no
sols no van a aconseguir que este govern no sols no paralitze la seua
gestió, ni este conseller paralitze la seua gestió,
sinó que anem a seguir treballant amb més
il·lusió, amb més esforç, amb més
treball pels nostres conciutadans i per esta benvolguda terra que és
la Comunitat Valenciana.
Vostés participen o no, serà el seu
problema.
Al final, en democràcia allò important és
sempre el veredicte dels ciutadans.
I fins ara, els ha anat com els ha anat
i els assegure que també els anirà anant com els ha anat fins
ara.

Moltes gràcies.

Compareixences sol·licitades, a petició
pròpia, per tots els membres del Consell per a donar compte de les
activitats realitzades, respectivament, en l'àmbit de les
seues conselleries (RE número 31.
026 a 31.
039).
Compareixença
de la consellera de Turisme, senyora Angélica Such Ronda

El senyor president:

Moltes gràcies a vosté, senyor
conseller, perquè ha tingut una intervenció molt rica en
informació per a les seues senyories, complint el que estipula
l'orde del dia i la seua petició de compareixença a
iniciativa pròpia.

Senyories, no se suspén la comissió.
Despedim el senyor conseller i li donem la benvinguda a la senyora
consellera de Turisme, que està ja esperant.

Senyor conseller, moltes gràcies.

El senyor president:

Senyories.
.
.
(Remors)

Senyories, per favor, que la comissió.
.
.
(Remors) Senyories.
(Remors) Senyories.

Señora Quinzá i señora Marcos,
por favor, tomen asiento.

Señora Andrés, por favor, tomen asiento
y vamos a reanudar.

Muchas gracias, muy amables.

Senyories, en primer lloc, donar la benvinguda a
l'honorable senyora consellera de Turisme, senyora Angélica
Such.
Mos disculpem pel fet que ha hagut d'estar esperant.
És
que hem començat amb retard perquè hem cregut convenient
estar presents en la presa de possessió del jurament del nou
síndic de Greuges, sobre la Comissió de Coordinació,
Organització i Règim de les Institucions de La Generalitat.
Per tant, enteníem que havíem d'estar, hem estat la
mesa, i hem començat amb retard.
Per això vosté ha
hagut d'estar esperant-mos ahí.

Ara és el seu moment, benvinguda a esta
comissió.
És un honor tindre-la.
És la primera
ocasió que vosté compareix en esta comissió que
coordina les institucions, però vosté ja té molt
costum de comparéixer, tant en el ple com en comissió, i les
seues senyories estan pendent de la informació que vosté, en
compliment de l'escrit que a petició pròpia va
presentar en el seu dia, que va ser tramitat per unanimitat per la Mesa de
Les Corts, per la mesa de la comissió i per la Junta de
Síndics, dóna peu a la compareixença voluntària
que vosté fa en este moment.

Té la paraula, senyora consellera.

La senyora consellera de Turisme:

Muchas gracias, presidente.

Buenas tardes a todos.

Voy a tratar de ser lo más breve posible en
atención a.
.
.
, sé que tienen el horario muy ajustado y
trataré, de verdad, de trasladarlo con la mayor brevedad que sea
capaz.

Señor presidente.
Señoras y
señores diputados.
Comparezco ante esta comisión a
petición propia para informar sobre la política del Consell
en el ámbito de turismo de la Comunidad Valenciana.
Una
política que tienen como objetivo dinamizar un sector productivo
primordial para el desarrollo socioeconómico de nuestra tierra y que
persigue la reactivación económica y la creación de
empleo en un sector que ya supone una aportación al producto
interior bruto de nuestra comunidad superior al 13% y supone ya más
de 300.
000 empleos.

Informarles de las acciones que estamos desarrollando
ante una complicada situación económica que ya está
afectando al consumo de ocio.
Una política turística
planificada y consensuada con todos los agentes implicados, llevaba a cabo
a través de una gestión que se basa en principios de
eficiencia, de transparencia y de transversalidad, dado el carácter
de una materia que necesita de la coordinación de todos porque en
nuestra comunidad turismo es casi todo.
Y una política sometida a la
fiscalización de las instituciones que tienen atribuida esta
competencia en aras a garantizar la propia gestión y sometida al
control parlamentario que realizan los grupos de la oposición,
básico para el buen funcionamiento de un estado democrático y
al que esta consellera, como les consta, siempre ha mostrado su disposición.

Señorías, recibimos al año
más de 21 millones de turistas que a su vez realizan más de
152 millones de pernoctaciones en nuestra comunidad.
Somos el segundo
destino nacional y el quinto para turismo extranjero.

Desde hace un tiempo el sector turístico
está viviendo grandes transformaciones tanto en la oferta como en la
demanda en los hábitos vacacionales y en la forma de
comercialización, y todo este proceso de cambios se está
produciendo ahora en unos momentos muy difíciles
económicamente, técnicamente de recesión ya, en los
que se ha producido una caída muy brusca del consumo.
Y es evidente
que esto afecta al sector turístico, porque estamos hablando de un
sector que gira en torno al ocio y a las vacaciones.

En el año 2008 tuvimos un balance positivo.
Únicamente dos comunidades autónomas finalizaron el
año con incremento de turistas extranjeros, y una fue la nuestra.

España perdía por primera vez, desde
hace muchos años, y perdió cerca de 1.
800.
000 turistas.

En la Conselleria de Turismo, conscientes del
horizonte incierto que ya teníamos el año pasado, realizamos
un gran esfuerzo para reorientar y elaborar los presupuestos del año
2009 priorizando aquellas actuaciones más eficaces y rentables,
capaces, como les digo, de dinamizar el sector e incidir positivamente en
la creación de empleo, tan necesaria actualmente.

Partíamos de un presupuesto inicial de
78.
697.
990 euros, aprobado en estas Cortes, que se ha visto fuertemente
reforzado por el Plan de apoyo a los sectores productivos, que ha supuesto
una dotación extraordinaria para turismo de 35 millones de euros.
Es
decir, un incremento del 45% sobre nuestro presupuesto.
Plan enmarcado
dentro del Plan de impulso a la economía valenciana que supuso y
supone una de las primeras reacciones de los gobiernos autonómicos
para hacer frente al declive de la situación actual.

La dotación total para turismo, la inicial
más la extraordinaria, se dirige a afianzar los tres pilares
básicos en los que consideramos se asienta la actividad
turística.
El sector empresarial, auténtico creador y motor
de la actividad turística.
Los municipios, porque es el escenario
donde el visitante se desenvuelve y en gran parte del que depende su
satisfacción.
Y, por último, el tercer pilar del que
hablamos, que es el cliente o turistas, porque está claro que
además de municipios con servicios y recursos y de un sector
empresarial consolidado como el que tenemos, necesitamos turistas que
vengan a nuestra comunidad.

Pues bien, estos tres grandes pilares del turismo
dibujan en sus principales ejes de actuación en unos momentos en los
que con realismo afrontamos la difícil situación
económica que nos preocupa y que nos lleva a diseñar
estrategias y políticas para minimizar los efectos de esta
situación.

En cuanto al sector empresarial, hemos puesto en
marcha el Plan de competitividad del sector turístico para el
período 2009-2011, dotado inicialmente con 30 millones de euros.
Plan elaborado conjuntamente con el sector, que establece siete ejes
estratégicos y 25 medidas de actuación.
Un plan que incluye
incentivos a empresas en este año, de 6.
820.
000 euros.
De esa
cantidad, un 85% son subvenciones a proyectos de inversión, que van
a ayudar a la reactivación económica y tendrán
incidencia directa en la creación de empleo.
Ayudas que se
concederán en inversiones para modernización, mejora y
adaptación de infraestructuras, inversiones en I+D+I y en
gestión medioambiental para esos proyectos que persigan el ahorro
hídrico, el ahorro energético o el uso de las energías
renovables.

El resto de incentivos se destinan a proyectos
empresariales de calidad, comercialización online y actuaciones de
promoción.

Además de estos incentivos, el plan incluye una
serie de actuaciones que, a petición del propio sector, va a llevar
a cabo directamente la conselleria.
Acciones de formación y de promoción.

En cuanto a formación, saben que la Comunidad
Valenciana ha sido pionera en cuanto a la formación continua y
ocupacional en materia de turismo, que llevamos a cabo a través de
la red de CDT.
En el año 2008 han sido 1.
095 cursos y casi 20.
000
alumnos.

Los centros de turismo entiendo adquieren hoy un mayor
protagonismo por su capacidad de facilitar el acceso al empleo.
No podemos
olvidar que en algunas materias, como es en el caso de los cursos de cocina
y sala, la tasa de colocación se ha situado en torno al 90%.

El presupuesto destinado a formación asciende
en el año 2009 a prácticamente 7 millones de euros.
Además, con las nuevas dotaciones incluimos otra serie de
actuaciones, entre las que quisiera destacar la realización de una
campaña de prestigio para las profesiones turísticas,
demandado por el sector y que vamos a realizar en televisión y otros
medios con el fin de impulsar el reconocimiento social de unas profesiones
tan necesarias para poder obtener calidad en nuestra oferta.

Este año iniciamos también la
formación online, que permitirá facilitar la formación a trabajadores
para los que es más difícil desplazarse y adaptar la
formación a demandas que pueden ser más reducidas, pero que
de esta forma se podrán atender, dando así un paso más
en la especialización de los recursos humanos.

Además la conselleria llevará a cabo otras actuaciones que inciden
directamente en la buena marcha del sector, como es la innovación,
porque estamos convencidos de que la competencia entre destinos que estamos
teniendo actualmente hace necesario que para mantener el posicionamiento
que ya tenemos seamos capaces de diferenciarnos, y para ello es fundamental
innovar.

Para ello surge y se pone en funcionamiento el
Instituto Valenciano de Tecnologías Turísticas, el Invattur,
ubicado en Benidorm, que para el año 2009 cuenta con una
inversión de 2.
200.
000 euros, y que estamos convencidos para a ser
una herramienta importantísima para que nuestras empresas
estén en una situación ventajosa a nivel de
tecnologías aplicadas al turismo.

El presupuesto inicialmente destinado al sector
empresarial, incluyendo modernización y mejora, formación e
I+D+I, ascendía a más de 16 millones de euros.

El Plan especial de apoyo a los sectores productivos
supone una dotación extraordinaria para el sector empresarial de 10
millones de euros.
En este momento estamos ultimando con las asociaciones
empresariales los detalles de las líneas que se podrán en
marcha con esta dotación.
Pero, sin ninguna duda, nos permite dar un
mayor apoyo a las empresas turísticas y a las asociaciones
empresariales.

Gracias a este plan podemos poner en funcionamiento el
Plan de formación empresarial en nuevas tecnologías,
aplicadas a la promoción y comercialización turística
del interior.
Y poner también en funcionamiento el Plan de apoyo a
la creación empresarial de nuevos productos mediante subvenciones,
para incrementar la oferta a los turistas y dar un paso más en
innovación y en diversificación.

El segundo bloque al que me refería son los
municipios.
También hemos sido pioneros en colaborar con los
ayuntamientos en los gastos que la actividad turística genera en los
municipios y que tienen que sufragar las arcas municipales.
Lo estamos
haciendo a través de convenios con los municipios.
Convenios para la
compensación financiera y los convenios Pla Millor.
Para este
año 2009 el presupuesto para estos conceptos asciende a casi 6
millones de euros.
En la actualidad están declarados 184 municipios
turísticos en la Comunidad Valenciana.

Hay otras actuaciones dirigidas a municipios.
Yo,
tratando de ser breve, voy simplemente a referirlas, estando a su
disposición para cualquier aclaración.
Como son los planes de
dinamización o de competitividad en destino, que representan
inversiones muy importantes en determinados municipios y que estamos
llevando a cabo con la colaboración entre tres administraciones, que
es la administración central, el ministerio, la
administración autonómica y la administración local,
junto con el sector empresarial.

Dentro de nuestras actuaciones dirigidas a municipios,
sí resaltar la colaboración específica que tenemos con
los ayuntamientos de municipios de interior, en el convencimiento de la
importancia del turismo rural para la dinamización de nuestra
tierra.
Tenemos ayudas que suponen el 70% de las inversiones realizadas por
los ayuntamientos, lo que permite llevar muchas actuaciones de
adecuación, mejora y adaptabilidad de los recursos, y ayudas
también para la difusión de los mismos.

Hablar de actuaciones municipales nos exige hacer una
referencia a las infraestructuras y equipamientos higiénicos de
nuestras playas.
Si me lo permiten, a las buenas infraestructuras y
equipamientos higiénicos de nuestras playas que nos hacen que ahora
mismo seamos la primera comunidad autónoma en certificados de
calidad y gestión medioambiental en nuestras playas.

En el año 2009 aumentamos en un 48,5% el
presupuesto destinado a seguir siendo líderes en esos equipamientos,
porque estamos hablando de la principal oferta turística de la
Comunidad Valenciana.
Y ese presupuesto ascendía a 4,3 millones de
euros.

Por tanto, las actuaciones destinadas a municipios
tienen una consignación en los presupuestos aprobados por las Cortes
de 12 millones de euros.
Pero somos realistas y conscientes de que es el
momento ahora de apoyar fuertemente a los ayuntamientos en la
dotación presupuestaria que ha supuesto el plan de avance hemos
destinado a municipios 17 millones de euros.
17 millones de euros que, como
les digo, se van a destinar a nuestras playas triplicando el presupuesto
inicialmente previsto porque creemos que unas playas con servicios y bien
equipadas son una garantía para que sector turístico sea
competitivo.

Dirigidos también a la puesta en marcha de un
plan de señalización turística de la Comunidad
Valenciana, a la creación de infraestructuras en el interior y a la
ampliación de la red Tourist Info.

Y además quiero recordar que con la
constitución del Plan especial de apoyo a la inversión
productiva en los municipios de la Comunidad Valenciana, el Consell abre
una nueva vía de apoyo económico a los ayuntamientos y
mancomunidades y agrupaciones de municipios y, entre estos ámbitos
en los que se podrán ver beneficiados con los 1.
020 millones de
euros previstos para este plan, uno de ellos son infraestructuras
turísticas.

Y, por último, señorías, hablaba
del tercer gran destinatario de nuestras actuaciones, que son los turistas.
En otras palabras, la promoción, una seña de identidad de la
Conselleria de Turismo, porque nuestros cometidos se dirigen a traer
visitantes a nuestra tierra, visitantes que generan riqueza para los
residentes y que mejoran la calidad de vida.

Incluimos aquí numerosas actuaciones dirigidas
a impulsar la demanda y a incrementar los viajes hacia nuestra comunidad.
Con un presupuesto inicial para todas ellas que ascendía a
23.
900.
000 euros.
La debilidad de la demanda en nuestros principales
mercados, como es el mercado nacional y, entre los extranjeros, el
británico, determina una intensificación muy importante en
las actuaciones de promoción, incrementando el presupuesto y
aumentando esta promoción de destinos y productos con nuevas
fórmulas.

Quiero destacar que el incremento ha sido del 140% en
promoción a través de las nuevas tecnologías, hoy
esenciales.

Hemos elaborado un plan de márquetin para el
año 2009 que incluye numerosas actividades, tanto en mercados
consolidados como en mercados emergentes, y en las que podrán
participar con nosotros las empresas y los municipios de la comunidad.

Otra novedad de este plan es el inicio de
comunicación segmentada para dar también así respuesta
a una demanda que es cada vez más especializada, mediante el
lanzamiento de una nueva línea de publicaciones turísticas
que incluye treinta publicaciones sobre soportes concretos.
.
.

En épocas complicadas se hace necesario, no,
imprescindible incrementar la promoción e impulsar la
comercialización, y hoy las nuevas tecnologías resultan
básicas.
No podemos olvidar que la incidencia de Internet en turismo
es altísima.
Por eso, vamos a dar un gran impulso a la
comercialización de nuestras empresas, poniendo al servicio de
asociaciones y empresas la tecnología necesaria para la
creación de sus propias centrales de reserva.
Estamos trabajando en
un metabuscador, en el portal institucional, que facilite la
búsqueda de ofertas de la Comunidad Valenciana.
Creo que esto va a
suponer una gran oportunidad comercial para nuestras empresas, ya que el
portal institucional de turismo recibe más de veinticinco mil
visitas diarias.

El Plan especial de apoyo a los sectores productivos
supone un esfuerzo destinado a políticas de promoción de 8
millones de euros, que se ven incrementados con otros presupuestos.
Quiero
referirles, en este caso, con los presupuestos del estado, al participar
conjuntamente en campañas de promoción confinanciadas entre
el ministerio y la conselleria, porque nosotros hemos solicitado al ministerio la firma de dos
convenios, uno para la promoción internacional, para realizar
campañas de publicidad en medios extranjeros y soportes urbanos, por
una cuantía de tres millones de euros cofinanciado a partes iguales;
y un segundo convenio que hemos solicitado de comárquetin.
.
.

El senyor president:

Senyories, per favor.
.
.

La senyora consellera de Turisme:

.
.
.
en el que poder trabajar con aerolíneas,
turoperadores y agencias online, para impulsar así la comercialización hacia
el cliente final.

Con la firma de estos dos convenios, vamos a invertir
aproximadamente siete millones de euros en la promoción
internacional de la Comunidad Valenciana.
Y, además, también
gracias al plan de apoyo, vamos a intensificar la campaña de
publicidad en España, nuestro principal mercado en los turistas
nacionales, que con dos millones y medio de euros duplica
prácticamente la dotación del año 2008, realizando una
campaña en la propia comunidad, que es nuestro principal visitante,
el valenciano.

El objetivo de todas estas actuaciones es poder llegar
a millones de personas, a millones de hogares, a millones de potenciales
turistas, e invitarles a pasar sus vacaciones o hacer escapadas en la
comunidad, entendiendo que, de esta manera, llevamos una política
turística equilibrada, coherente y de amplio ámbito.

El gobierno valenciano ha reaccionado pronto ante un
año difícil, con una dotación en nuestro ámbito
importante, que, tengan la seguridad, será gestionada de la forma
más eficiente, siempre en coordinación y consenso con los
agentes implicados para que esta coyuntura afecte lo menos posible a uno de
los principales sectores económicos y de desarrollo social de la
Comunidad Valenciana.

Muchas gracias.
Espero no haberles cansado en exceso,
y estoy a su disposición, (veus) porque he tratado de no alargarme, y cualquiera de los
temas que he referido, estoy a su disposición, por si quieren alguna
explicación.

Gracias a todos por su atención.

El senyor president:

Muchísimas gracias a usted, señora consellera.

Para fijar posición hacer preguntas o alguna
observación, tiene la palabra, en representación del grupo
parlamentario de Compromís el señor Morera.

El senyor Morera Català:

Moltes gràcies, senyor president.

Jo la veritat és que agraïxc molt
l'esforç de la consellera per informar-nos breument de la seua
gestió.
Tinguérem ocasió la setmana passada de tindre
una interpel·lació amb la consellera, per tant, no sé
fins a quin punt esta important compareixença a petició
pròpia de la consellera té sentit, però, en tot cas,
jo l'agraïxc, però no puc amagar la meua
preocupació, perquè l'inici de l'exposició
de la consellera ha dit una cosa que a mi m'ha preocupat
moltíssim, i és que diu que el sector turístic ja
suposa.
.
.
, «supone ya el 13%» del PIB valencià.
.
.
Però, ¡si és que havia arribat a més del 14%!
Diu, «supone ya», com si havérem arribat al 13%,
però «supone ya» vol dir que hem perdut posicions, que
el sector turístic ha perdut posicions.
(Remors)

I, sí, sí, és una dada objectiva,
i que un sector estratègic per al nostre poble com és el
sector turisme, amb la gestió que està realitzant el govern
valencià, doncs, està perdent posicions, perquè si
«supone ya», quan abans era més del 14, doncs, anem mal.

En tot cas, vosté ha parlat «de afrontar
con realismo» la realitat i ha parlat «de apoyo a los sectores
productivos».
A mi em sembla molt bé, em sembla perfecte.
N'hi han sectors productius, empreses molt especialitzades, que tot i
presentar les ofertes més cares, aconseguixen adjudicacions
importants per part del seu departament.
N'hi han empreses que deuen
ser molt productives, perquè sembla que presenten unes ofertes molt
interessants i que mereixen adjudicacions rellevants per part de la seua
conselleria, com és una empresa que amb poca plantilla, doncs, en
quatre anys ha aconseguit un contracte que suposa més de l'1%
del pressupost de la conselleria.

Llavors, jo crec que és una empresa molt
productiva i no sé si la «política de apoyo a los
sectores productivos» inclou este tipus d'empreses, que, tot i
presentar l'oferta més cara, sembla que ha presentat un millor
informe tècnic en creativitat i disseny.
¡Em pareix perfecte!
,
si eixe és el model de sector productiu que entén la
conselleria.

La pregunta és: ¿podem tindre
accés als contractes que la Conselleria de Turisme va entregar a
Orange Market?
.
.
.
Supose que era com una nova mostra d'impuls al
sector productiu turístic valencià.
¿Podem tindre-ho,
o mos tindrem d'esperar que se faça públic?
Perquè el que està clar és que la Unidad de
Delincuencia Económica y Fiscal de l'Audiència Nacional
va comparéixer en la conselleria per a aconseguir una còpia
d'este contracte.

¿Podrem els diputats i diputades de les Corts
Valencianes tindre accés a estos contractes?
, que jo crec que
és una mostra sobretot per a vore de quina manera en altres
àmbits podem impulsar el turisme a eixos sectors productius, per
vore altres empreses que presenten la millor oferta en creativitat i
disseny, i Orange Market puga ser un model a seguir en estos sectors
productius turístics.
Jo crec que és un.
.
.
, si eixe és
el dallò, ens agradaria tindre-ho, saber-ho, per vore, doncs,
realment, esta empresa quina capacitat productiva ha tingut i, per tant,
que puga ser exemple que irradie les altres empreses del sector
turístic, perquè estic convençut que això
és el que està impulsant d'una forma important el
decreiximent del PIB valencià en sector turístic.

És a dir, la pregunta és molt concreta,
senyora consellera, és: ¿podem tindre còpia del
contracte que la conselleria signa amb l'adjudicatària, a
totes llums d'una forma correcta, tot i que l'oferta era la
més cara, però correcta, perquè té 20 punts del
concurs dels anys 2006, 2007, 2008 o 2009?
, ¿o tindrem que
demanar-li'ls quan s'alce el secret del sumari a la Unidad de
Delincuencia Económica y Fiscal?

I, per altra banda, la pregunta també molt
senzilla: ¿considera que això és una mostra de suport
als sectors productius?

Jo, senyora consellera, crec que vosté ha donat
en el clau en la seua intervenció, estem perdent posicions en
turisme, segurament les coses se poden fer millor, volem sectors per al que
ha segut la gran indústria i hauria de continuar sent, i baixar de
quotes de PIB del 14-15%, que ha suposat el turisme, al que vosté
mos ha anunciat, «que llegamos ya al 13%», no deixa de ser un
reconeiximent d'un cert fracàs en esta àrea concreta.
(Veus) El que ha segut el
gran motor de l'economia valenciana del nostre país, en estos
moments se troba en una situació difícil i ens agradaria
conéixer estos contractes, per vore si «el apoyo a los
sectores productivos» se pot ampliar a altres conselleries, i per
això reclamem estos contractes, que és, en principi,
l'objectiu del que va anunciar que compliria el president Camps en
estes compareixences dels consellers.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies a vosté, senyor Morera.

En representació del Grup Parlamentari
Socialista, la senyora Lloret té la paraula.

La senyora Lloret Ivorra:

Moltes gràcies, senyor president.

Señora consellera, esta comparecencia está motivada por un hecho muy
concreto y es el escándalo que ha surgido a raíz de la trama
de corrupción y que, siguiendo instrucciones del señor Camps,
todos los consellers
han pasado por estas comisiones.
(Veus) Lo curioso y lo particular de su conselleria es que ahí es donde empezó toda la
investigación judicial.
Fueron requeridos contratos de Orange Market
la empresa que está siendo investigada, cuyo máximo
responsable está imputado y del que se están elaborando una
serie de informes y que próximamente pasarán ya posiblemente
al Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana.

Pues, bien, me gustaría retomar algunas de las
cuestiones que ha mencionado usted, y es que el objetivo de la conselleria es el fomento del
turismo.
Según la Sindicatura de Cuentas el fomento del turismo no
se está cumpliendo como un objetivo primordial, porque año
tras año ustedes están incumpliendo, entre otras cosas, los
niveles de subvenciones que otorgan.

Es decir, en el año 2007, que es el
último informe que tenemos de la sindicatura, de 23 millones de
subvenciones solo abonaron 18, ¡el 12%!
, que la sindicatura reconoce
como un grado de realización muy reducido y que, lógicamente,
solicita que en ejercicios futuros se cumpla con el fomento del turismo,
que es el objetivo primordial de su conselleria.
Es decir, mienten cuando dicen que cumplen con su objetivo
de fomento, porque ni siquiera abonan tan solo el 12% de las subvenciones.

También ha comentado usted que están
sometidos al control parlamentario.
¿Al control parlamentario?
¡Pero si no responden a nada!
, no informan de los contratos, no
responden de las preguntas que les solicitamos.
.
.
Ustedes, el control
parlamentario ¡se lo pasan por el arco del triunfo, señora consellera!
(Veus) ¡No responden a nada,
absolutamente a nada de todo lo que les consultamos!
(Veus)

También ha hablado de que están
sometidos a la fiscalización de la Sindicatura de Cuentas.
Efectivamente, menos mal que hay algún organismo que vigila su forma
de proceder.
Resulta que según la Sindicatura de Cuentas ustedes no
es que no cumplan ya con la normativa de contratación, ¡es que
no cumplen ni con la ley!
Y me explico.
Normativa de contratación:
resulta que, según la Sindicatura de Cuentas, me remito nuevamente a
ella, ustedes no aplican la normativa vigente sobre contratos de
administraciones públicas, porque se niegan sistemáticamente
a solicitar más ofertas económicas.
La mayoría de los
contratos los otorga por procedimientos negociados, muchos de ellos in
publicidad.
Por ejemplo, para la empresa Valmor, que ya tuvimos oportunidad
de hablar en su momento, a la que se le adjudicó un millón de
euros por un contrato negociado sin publicidad.
Y no es el único.
Hay más, pero los desconocemos, porque muchos de ellos, al igual que
informa la Sindicatura de Cuentas, ustedes no publican, no publicitan la
adjudicación de esos contratos, especialmente los de más de
doce mil euros.

Tampoco cumplen con la ley.
En la auditoría, el
cumplimiento de legalidad, nuevamente Sindicatura de Cuentas: en el
registro de expedientes de contratación facilitados por la entidad
no se incluyen los proveedores cuya facturación supera los doce mil
euros.
Por supuesto, en el registro de expedientes de contratación
tampoco incluyen los contratos menores, no incluyen los contratos menores,
y de los mayores no informan de a quién se les adjudica.
(Remors)

Ustedes, ¿sometidos al control parlamentario?
¡Mentira!
¿Fiscalizados por la Sindicatura de Cuentas?
¡Cierto!
, pero no hacen ¡ni caso!
de todas las indicaciones que
les hace año tras año la Sindicatura de Cuentas.

Cuando entramos ya en temas concretos, como
 pueden ser los casos que nos ocupan últimamente, Orange
Market, resulta que durante cuatro años Orange Market ha sido la
ganadora de concursos para construir estands de Fitur y otras ferias de
turismo.
Llama la atención que en el último contrato del
2009, en la última adjudicación, cambian ustedes el
procedimiento, que en los años anteriores fue mediante concurso, y
en el 2009 estiman que la forma es para la oferta económica
más ventajosa, en función de una pluralidad de criterios.
¡La más cara!
¿Para qué ponen ustedes
aquí «oferta económica más ventajosa», si
van a adjudicárselo al proveedor que oferta el presupuesto
más caro de todos?
Eso es algo que también recoge la
Sindicatura de Cuentas, que ustedes establecen una serie de valoraciones de
la oferta económica que no se ajusta a la legalidad.
¡No
cumplen con el valor de la oferta económica que se da en la
adjudicación de contratos!

Orange Market, como usted bien sabrá y toda
España ya conoce, está implicada en esta trama de
corrupción, lleva años recibiendo millones de euros de su conselleria, y es un proveedor que
usted heredó de la anterior conselleria y cuyo jefe de gabinete hoy también está
siendo imputado en esta trama de corrupción.

¿Viene a esta comisión a hablarnos del
fomento del turismo y de las acciones de promoción que están
haciendo?
Creo que hay temas que, de verdad, debería de responder
hoy, entre otros, por favor, que nos remita todos los expedientes de
contratación que se están realizando y de los cuales ustedes
no informan a la Sindicatura de Cuentas.

Muchas gracias, señor president.

El senyor president:

Gràcies a vosté, senyora diputada.

En representació del Grup Parlamentari Popular,
el senyor Martínez té la paraula.

El senyor Martínez Rodríguez:

Moltes gràcies, senyor president.

Bé, bon dia, senyores i senyors diputats.

Honorable consellera, bon dia i benvinguda.

En primer lugar, honorable consellera, agradecerle desde el Grupo Parlamentario Popular su
comparecencia a petición propia en esta comisión, como el
resto de miembros del gobierno valenciano.

Viene usted a explicar, sin duda, cuál es la
política que está llevando a cabo su área, su
área de responsabilidad, que en este caso es la política
turística en la Comunidad Valenciana.
Viene usted a dar luz y
taquígrafos donde corresponde, que es en sede parlamentaria, de
cuál es la gestión que, en materia turística,
está desarrollando el gobierno valenciano, a pesar -como muy
bien decía un portavoz de la oposición- de que hace muy
pocas fechas estuvimos en esta misma sala debatiendo todas las cuestiones
estratégicas que la conselleria está abordando en materia turística.

A mí, y.
.
.
a mi grupo y a mí, nos consta
su capacidad de trabajo, su honradez y sus ganas de hacer las cosas bien a
favor del turismo valenciano y esto, honorable consellera, consideramos que está fuera de cualquier sospecha o
de cualquier duda.

Hay quien piensa, consellera, que en política todo vale; que el fin, que es
siempre obtener el poder, justifica siempre los medios, pero estos, quien
piensa así, además de estar equivocado, cada vez que utilizan
estas tretas y ejercicios de prestidigitación mediática para
proyectar sombras sobre quien, además, no hay ningún
género de duda, apartan más de su camino la responsabilidad
de gobierno.

No saben que en cada ocasión que recurren al
método de la siembra de la sospecha, del habla mal que algo queda y
de todas estas tretas, se alejan más de su objetivo que, sin duda,
es llegar al poder y, en el fondo, siguen y seguirán siendo
oposición, que es donde los ciudadanos les sitúan
elección tras elección en esta comunidad.

Porque el poder, al final, señora consellera, lo da la gente.
La
credibilidad está avalada por votos, por ciudadanos.
Esa es la
credibilidad y la fuerza de un sistema democrático como el nuestro.

Señora consellera, usted ha dado datos.
Los datos avalan su gestión,
una gestión que no es sólo suya.
Hay que compartir
éxitos y también hacer autocrítica de las debilidades,
pero su éxito es suyo y de los demás actores que intervienen
en materia turística en nuestra comunidad -sectores
importantísimos, otras instituciones, ayuntamientos,
diputaciones- y prueba de ello lo avalan los 21 millones de turistas,
que no es una cifra banal.
Es una cifra que nos da el respaldo de un
trabajo bien hecho.

Este éxito no es algo fortuito.
Es el fruto de
muchos años de trabajo y de muchos años de esfuerzo, sin
duda, de muchas personas.

Los datos los ha aportado usted una vez más y
son de sobra conocidos: el peso en el PIB de un 13,2%; 300.
000 empleos; una
repercusión en positivo importantísima para la
economía de la comunidad y para el desarrollo de las personas; un
presupuesto que no es un compartimento estanco, que se podrá juzgar
si es más o menos importante o acertado, pero que, sin duda,
está concatenado con todas las otras acciones que el gobierno
valenciano desarrolla a favor de otras áreas que acaban incidiendo
de manera positiva en el desarrollo de la política turística,
que es a la que su área, al final, tiene responsabilidad de rendir
cuentas.

Un plan de competitividad ambicioso, del que hace ya
-como he dicho- muy poco tiempo usted dio cumplida cuenta
frente a esta comisión.

Pero lo fundamental, consellera, al final hay que poner el énfasis en lo fundamental
que es lo que nos ocupa: una conselleria transparente y con cuentas claras, auditadas, señora consellera; un excelente nivel de
interlocución con el sector, como el que usted está
gestionando en esta etapa de la conselleria; más recursos económicos para impulsar el
turismo; la consecución de más y mayores cuotas de calidad,
de atención al cliente, de formación de los profesionales;
campañas de promoción y conocimiento de la marca; sumar uno
más uno para que sean cuatro en vez de dos; aprovechar las sinergias
con otras administraciones; y levantarse todos los días y trabajar,
trabajar consiguiendo abstraerse de lo que no es importante, de lo que no
aporta valor añadido, que sólo aporta sombras y dudas, consellera, como usted hace;
 trabajar a favor del turismo valenciano.

Decía una frase.
.
.
Se la atribuyen a Picasso,
aunque posiblemente la haya utilizado mucha gente: «Es importante la
inspiración, pero cuando me llegue, que me llegue pintando.
»
Pues eso, consellera.
Ánimo y a continuar trabajando por el turismo en la Comunidad
Valenciana.

El senyor president:

Muchas gracias a usted, señor Martínez.

Para contestar a sus señorías, tiene la
palabra la señora consellera de Turismo.

La senyora consellera de Turisme:

(La consellera parla amb el
micròfon desconnectat) .
.
.
-ay,
perdón-, un sector que ya supone una aportación al
producto interior bruto superior al 13%, superior al 13%.
Yo no he dicho.
.
.
He dicho lo que he dicho: que ya supone una aportación superior al
13%.

No diga usted que yo he dicho que ha decrecido la
aportación al PIB porque no lo he dicho y no ha decrecido.
No
vayamos a falsear lo que no es.
Eso por un lado.

Yo creo que también habría, a lo mejor,
en su intervención, debería diferenciar lo que es un sector
productivo de una empresa y no identificarlo, por lo menos en mi
opinión.

Ha hablado también de que vino a la Conselleria
de Turismo la fiscalía.
También la representante.
.
.
la
señora Lloret ha hablado de que mi conselleria empezó una investigación judicial donde
fueron requeridos no sé cuántos contratos.

Vamos a ver, señorías.
Vamos a ver si
colocamos las cosas en su sitio.
La Conselleria de Turismo tramitó
un proceso de adjudicación para la construcción del estand de
ferias nacionales en un proceso perfectamente tramitado, de conformidad con
la legislación vigente, que no ha sido impugnado por nadie, por
nadie y, por tanto, un expediente -como el resto de los de la conselleria- donde
resultó adjudicataria una empresa que está sometida a un
proceso judicial.
Y la Conselleria de Turismo, en el momento en el que el
juzgado solicitó un expediente, se lo puso a su disposición,
ese y todos y cada uno de los expedientes que haya en la Conselleria de
Turismo.

No fue más que eso.
No es más que eso lo
que ocurrió en la Conselleria de Turismo y lo que se ha aportado: el
expediente de esa contratación; el expediente de una
contratación que ha supuesto el que hayamos estado en Fitur, en una
de las principales ferias de turismo en un estand, en el estand de Fitur,
que ha dado cabida a más de 100 municipios, a entidades
supramunicipales, a cada una de las marcas turísticas, a
empresarios, a municipios.

Y voy a referir, como por ejemplo, Benicàssim,
que el año pasado no estuvo en el pabellón de la Comunidad
Valenciana en Fitur porque no lo consideró oportuno, simplemente, y
que este año ha venido y ha mostrado su absoluta satisfacción
en los medios, diciendo que quiere volver el año que viene y
ahí estaremos, porque en el estand de la Comunidad Valenciana
estarán todos los municipios que quieran estar.

Empresarios, marcas, medios de comunicación,
los partidos políticos que nos han visitado -los suyos
también, que nos han visitado- y absolutamente nadie, nadie se
ha quejado de las prestaciones del estand; un estand que ha tenido espacios
comunes, salas de prensa, cabinas de radio, showcook en cafeterías, zona de prensa escrita, y que ha
dado una perfecta satisfacción, a través de un procedimiento
-como les digo- perfectamente tramitado, correcto y puesto a la
disposición judicial cuando se nos requirió.

Eso es lo que hay.
No empieza ninguna
investigación o falseemos la verdad porque a nadie beneficia falsear
la verdad.

Aquí estamos todos.
.
.
todos los que estamos en
esta cámara, yo tengo el convencimiento absoluto que tenemos el
objetivo de defender, cada uno en sus competencias y en lo que les
corresponde y en su ámbito, los intereses de la Comunidad
Valenciana.
No tiene sentido que hablemos de lo que no es.

Señora Lloret, usted dice que la mayoría
de los contratos de mi conselleria se hacen por contratos sin publicidad.
Yo oigo estas
cosas y pienso: ¿Por qué lo dice?
¿Por qué dice
que se hacen la mayoría de los contratos sin publicidad en la
Conselleria de Turismo?
Me gustaría sinceramente.
.
.
pero bien, yo
voy a contestarle, no a preguntarle, que es lo que me corresponde a
mí ahora.

En la Conselleria de Turismo, en el año 2008
los concursos supusieron prácticamente el 86% del volumen de
contratación.
De los contratos que usted ha referido, superiores a
los 12.
000 euros que ha referido usted, a partir de esa cantidad, se hizo a
través del concurso más del 90%.

En el año 2008, los procedimientos negociados a
los que usted ha hecho referencia, han sido de algo más del 4%.

Esa es la realidad.
Esas son las cifras y están
ahí.

Y usted también habla de informes de la
Sindicatura de Cuentas.
Porque nosotros, como yo les decía en mi
intervención, la conselleria y la Agencia Valenciana de Turismo estamos sometidos a
la fiscalización de la intervención general y de la
Sindicatura de Cuentas.

Yo le voy a leer textualmente, porque claro, usted lee
de los informes de la Sindicatura de Cuentas, de por aquí, de por
allá, y yo le voy a leer la conclusión final, la
conclusión final general referente a la Conselleria de Turismo del
último informe: «No se ha detectado, durante el ejercicio
2007, incumplimientos significativos de la normativa aplicable a la
gestión de los fondos públicos».
Eso es lo que ha dicho
el síndic de comptes.
Luego, usted saca sus párrafos, pero eso es lo que ha
dicho el síndic de comptes.

Y con respecto al uno que usted ha referido
también, le voy a contestar diciendo que el contenido de la
tramitación de los expedientes a los que ha hecho referencia, no ha
supuesto para la Sindicatura de Cuentas ningún incumplimiento legal
relevante y por eso, y por eso no lo ha incluido en los incumplimientos de
legalidad; por eso no a formulado ninguna salvedad al respecto; y por eso
tampoco formula ninguna recomendación en este apartado.

Eso es la verdad y ahí está el informe
de la sindicatura.

Creo, como les digo, que tenemos una.
.
.
Quiero
contestarle algo más que tenía por aquí apuntado.

Usted se dedica al turismo en la competencia que tiene
ahora mismo, señora Lloret.
No se puede hablar, no se puede hablar
de que se adjudica a la más cara.
Se adjudica el estand, el concurso
de las ferias nacionales a la mejor oferta.
Cuando la diferencia entre las
cuatro primeras ofertas -digamos-, en cuanto a la
cuantía me refiero, oscila en un 1,5% entre una oferta y otra,
hablar de la más cara es ser algo tendencioso.
Se adjudicó a
la mejor oferta según los criterios de baremación,
según los criterios de baremación.

Y he de decirle, porque.
.
.
Bueno, se sonríe
usted.
He decirle, como sabe, que el informe técnico que pasó
por la mesa de contratación y que hacen los técnicos,
adjudica el 50% a la oferta económica y el otro 50% a la
creatividad, a la adaptabilidad, importante en este concurso porque sabe
que ese estand se tiene que adaptar a otras ferias, y a las mejoras.

Es curioso, es curioso que toda esa labor no se la
planteen ustedes.
 ¿Qué pasa?
Y se hace así
porque consideramos que se debe hacer así y nuestra
justificación es la legislación, no otra cosa.
Nuestra
justificación es la legislación a la que estamos sometidos.

Pero es curioso que no les llame a ustedes la
atención que Andalucía valore la oferta económica en
un 15% -nosotros en 50%- y a eso les parezca a ustedes.
.
.
que
el ministerio, que el ministerio lo valore en un 25% -repito,
nosotros en un 50%- y en cualquier caso, en uno y en otro supuesto,
estamos cumpliendo con una legislación y adaptando los criterios que
consideramos más convenientes.

Y creo que he contestado a sus preguntas salvo una.
Me
parece que salvo una, que tengo por aquí, en cuanto a la
documentación.

Ahí sí les voy a decir,
señorías, que sus grupos parlamentarios han elegido el cauce
para solicitar las documentaciones.
No nosotros, ustedes.
Ustedes han
elegido el cauce escrito solicitando la documentación.
Ustedes han
solicitado una comparecencia mía para.
.
.
(veu) -discúlpeme, pero la han solicitado
ustedes-, una comparecencia mía para tratar
específicamente el tema que ahora están refiriendo.
Yo
podría no haber contestado a nada.
Les estoy contestando en lo que
estoy diciendo.

En cuanto a los cauces, ustedes los han elegido y
ustedes se tienen que someter a los mismos porque el Reglamento de Las
Cortes está para algo.
Si ustedes solicitan una documentación
y una explicación y una comparecencia específica por un
cauce, aténganse ustedes a lo que ustedes instan.

Y, señora Lloret, me sorprende mucho que sea
usted la que diga que esta consellera no se somete al control parlamentario, cuando hace muy poco
tiempo usted solicitó una interpelación mía para
hablar de la Agencia Valenciana de Turismo y usted, en esa
interpelación, decidió en ese momento cambiar el objeto de la
pregunta y hablar precisamente del tema que hoy también le resulta
tan interesante.
Y esta consellera, que podía haber solicitado que la
interpelación se tuviera por no puesta porque no se estaba
cumpliendo con el reglamento -no contestar, sino solicitar que se
tuviera por no puesta- tuvo a bien contestarle a su pregunta.
Me
sorprende mucho.

Cada vez que me han llamado he estado aquí y
cada vez que me llamen, aquí estaré.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies a vosté, senyora
consellera.

Ara, per a rèplica, té la paraula el
senyor Morera.

El senyor Morera Català:

Moltes gràcies, senyor president.

Efectivament, he escoltat bé i vosté ho
ha tornat a reiterar.
A vore si mos aclarim perquè és que
passar del 14 al 13 és baixar.
(Veus)

Passar del 14 o del 15 al 13, crec jo que per al
Partit Popular, per al Grup Socialista i per al Bloc és el mateix.
És una dada objectiva.
Si estàvem en el 14-15% del PIB, que
la consellera vinga ací a la compareixença i diga que
«supone ya el 13%, superior al 13», vol dir que hem baixat.
És un reconeixement que estem perdent posicions.
A vore, 13
és menys que 14.
No?
¿13 és més o menys que 14?
Doncs, l'ha traït el subconscient, senyora consellera.
Què vol que li diga!
Torne-ho a llegir, si vol, després,
torne-ho a llegir.
(Remors)

No, no és un argument que tenim.
.
.

El senyor president:

Per favor, no dialoguen entre vostés, deixen al
senyor Morera.

El senyor Morera Català:

Senyora consellera, en cap moment jo li he dit que la
tramitació que s'ha fet de l'expedient per a
l'adjudicació del pavelló en Fitur a l'empresa
Orange Market, en cap moment he dit que no estiga perfectament
«tramitado» -com ha dit vosté-, en cap
moment, no ho he dit, simplement li he demanat que ens donen còpies.
I no crec que siga vosté la que haja de decidir la limitació
de les capacitats d'uns diputats per a demanar una
compareixença o per a demanar una documentació per escrit.
No
crec que haja de ser vosté la que limite els drets que contempla el
reglament als diputats.

Mire, jo he sigut molt neutre en la meua
exposició, molt neutre, li he dit que com està tot
perfectament tramitado, quin problema n'hi ha en tindre eixa documentació al
servei de l'oposició?
Perquè, sap què li dic?
Crec que la mateixa instrucció sumarial que ha fet de l'auto el jutge Garzón ho diu
claríssimament també, perquè ell diu en l'auto que n'hi ha
«indicios razonables de posible implicación de
aforados».
I parla d'un delicte de suborn, cohecho, però parla del tipus
426.
Perquè si parlara del 425, aleshores sí que
tindríem claríssimament un suborn passiu impropi.
I no diu
això el jutge Garzón, parla del 426.

I, per això, com no hi ha res a amagar,
perquè de las dádivas, o dels elements sumptuosos que sembla n'hi ha indicis
que algú ha acceptat, no se'n deriva que la persona que ha
acceptat eixos elements haja indicat que s'haja de fer una
il·legalitat.
Per tant, com el jutge Garzón diu que
n'hi ha indicis raonables dels aforats i tal, però no computa
en el 425, sinó en el 426, què cal amagar, consellera?
No hi
ha res a amagar, veritat?

Per tant, per a què hem de crear esta
situació de sospita permanent?
Li ho he dit abans al conseller
Serafín Castellano.
No val la pena continuar per eixe camí.
I
el que cal és molta transparència, molt de rigor, posar
damunt la taula el que demane l'oposició i no utilitzar
fórmules perquè s'incremente la sospita.
I ja
està!
Perquè si no estiguera perfectament tramitado, si está perfectamente tramitado, quin
problema n'hi ha en posar a disposició eixa informació
de l'oposició, i, fins i tot, la factura?
Entre altres coses,
si no està perfectament tramitado, ens pot contar consellera si és veritat que
vosté ha demanat un informe jurídic per vore si s'han
de pagar o no a esta empresa l'adjudicació perfectamente tramitada del contracte
amb Orange Market?

Si vosté mateixa demana un informe
jurídic per vore si la tramitació està perfecta
-com ací ha assegurat-, per què demana un informe
jurídic del pagament?
No sé, jo crec que està tot
perfectament tramitado, que no hi ha cap element que indique el contrari, que s'ha
valorat molt la creativitat d'una empresa que és un exemple
d'empresa productiva i que té uns balances molt importants i
que és una empresa que treballa d'una forma molt eficient.
Res, quin problema n'hi ha a donar-ho a l'oposició?

Hem demanat una compareixença.
Clar que
sí!
La vam demanar ja fa un temps, però ja vorem quan se
dóna.
Però, li torne a dir, hui li presentaré per
escrit la demanda del tipus de contractes que la seua conselleria,
mitjançant el procediment obert, restringit, negociat, amb
publicitat o sense publicitat, mitjançant contractació
directa o a l'empar de la vigent 30 de 2007, etcètera,
etcètera, alguna de totes estes empreses que figuren en l'auto
del jutge Garzón.
Simplement per clarificar coses, perquè com
no hi ha res a amagar  -i vosté ho ha dit-, doncs
el millor el claredat, transparència, que se sàpiga i
així passem pàgina a açò i ens ocupen del que
realment és important, i és que som líders en
desocupació, cada dia n'hi ha més valencians i
valencianes en l'atur, el sector del turisme ha superado ya el 13%, però, per
desgràcia, fa uns anys estàvem en el 14 i el 15% del PIB.

I això és el que ens preocupa al Bloc, a
Iniciativa i ens preocupa que posen vostés la informació
damunt la taula i que esta sospita desaparega i puguem centrar-nos en
allò que és important, que és la solució dels
problemes dels valencians i de les valencianes.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Morera.

Senyora Lloret.

La senyora Lloret Ivorra:

Moltes gràcies, senyor president.

Señora consellera, esta comparecencia no es del agrado de nadie, es
dramática, es dramático que tengamos que estar hablando de lo
que estamos hablando hoy, de una crisis institucional a la que ustedes
están abocando, entre otros organismos, a la Conselleria de Turismo.

Habla usted de curiosidades.
A mí lo que me
parece curioso es que Orange Market, una empresa que está
investigada por una trama de corrupción a nivel nacional y cuya
actividad específica la tiene la Comunidad Valenciana, año
tras año gane siempre los concursos para construir los estands de
Fitur, año tras año.
Pues, eso sí que es curioso.
Eso
es curioso, desde el 2006 hasta hoy.

Creo que trabajamos con los mismos documentos:
Sindicatura de Cuentas, informes.
Lo digo porque al principio del informe
de la Sindicatura de Cuentas se comenta que no encuentran nada que llame la
atención de la información fiscalizada.
Les recuerdo que
aquí hay mucha información que ustedes no entregan, y, si no
la entregan, no la pueden fiscalizar.
Es muy difícil.

En el registro de expedientes -repito- de
contratación facilitados por la entidad no se han incluido aquellos
proveedores cuya facturación supera los 12.
000 euros.
Entreguen,
entreguen la relación de proveedores.

Les repito otra textualmente -hay varias
páginas, hay varias páginas de alegaciones que hace la
sindicatura-: si considera oportuno mantener las siguientes
recomendaciones propuestas en informes de ejercicios anteriores.
¡Es
que llevan años diciendo lo mismo!
Y ustedes hacen caso omiso.
Miran
a otro lado, no sé dónde miran.
Yo, empiezo a pensar que
sí sé donde miran, a las sisas.

Punto B.
3.
«Deberían elaborar unos
manuales de procedimientos en los que se contemplen todos los
trámites que deben seguir los diversos expedientes de
contratación y tramitación de subvenciones, adaptando la
normativa jurídica aplicable y articulando mecanismos
específicos de control -control- económico,
jurídico y técnico, que garanticen el cumplimiento del
principio de calidad.
.
.
-¡que garanticen el cumplimiento
del principio de calidad!
¡Es que lo que están haciendo
ustedes no garantizan el cumplimiento de la legalidad!
Si no, ¡no lo
pondrían aquí!
-, así como los principios de
eficiencia y economía a los que debe ajustarse el gasto del sector
público.
» Principios de eficiencia y economía.
Y Orange
Market sigue ganando concursos con la oferta más cara.
Hay
más.

Apartado C.
2.
«Con independencia de que los
convenios sean tramitado de acuerdo con la normativa jurídica
aplicable, la agencia debería -es un deber- promover
cuantas acciones estén a su alcance al objeto de que todos los
expedientes puedan contar con informe favorable de la intervención
general.
» ¡Resulta que ni siquiera cuenta con el informe
favorable de la intervención general!

Señora consellera, usted ha hablado de que cada uno aquí está
diciendo un cauce para solicitar documentación.
Según el
Reglamento de Les Corts, por el que nos regimos en esta sala, los diputados
tenemos derecho a recabar información.
Es un artículo muy
largo, no se lo voy a leer todo porque seguro que se lo sabe.
Hemos
recabado información.

Solicitamos varias preguntas, todas en el mismo lote,
que salieron de aquí, y tenemos un lote de preguntas que han
respondido y un lote de preguntas que no han respondido.
Le cuento la
primera que no han respondido.
¿Cuál es la relación de
empresas adjudicatarias de contratos por valor superior a 12.
000 euros?
Ustedes nos responden, pero a éstas no.
Le pongo una porque no tengo
tiempo para hablar más.
¿Por qué no responden a esto,
si tenemos derechos los diputados a recabar información?
Está
usted incumpliendo el reglamento de Las Cortes.
Y, además, ha
superado el plazo y no nos ha dicho por qué no responde.
Debería decírnoslo.
Según esto, debe usted, que si en
20 días no responde, debe decir por qué no responde.
Pues, no
solo no responde, sino que, además, o dicen por qué no
responden.

Así que no digan que están ustedes
sometidos al control parlamentario, porque, repito, el control
parlamentario para ustedes es una broma, es una broma y una farsa.

Y ya, por último, para que no digan que no le
preguntamos, dejen de divagar.
Entreguen los expedientes de
contratación.
¿Van a entregar los expedientes de
contratación?
Todos.
De esos 40 proveedores -que usted
hablaba- que trabajan con la conselleria, y que solo uno, que era Orange Market, era el que estaba
siendo investigado por la fiscalía anticorrupción,
¡entréguelos!
¡Se acaban las dudas!
Por aquí
están hablando de la sombra de duda que el Grupo Socialista
está.
.
, no sé, provocando artificialmente.
Esto no son dudas,
son hechos reales.
Ustedes no informan, no responden, vienen aquí a
la comparecencia a hacer un bla, bla, un parla barato que no sirve para
nada.
¿Van a entregar los contratos?
¿Van a entregarnos los
expedientes de contratación?
¿Van a responder a nuestras
preguntas?

Si quieren, de verdad, limpiar la imagen de la conselleria que usted dirige,
por favor, entregue la documentación, entregue la
documentación, y se acabará toda esta situación que se
puede prolongar in extremis hasta no sabemos cuándo.
Limpien la
imagen.
Entreguen la documentación.
Por favor, entreguen la
documentación.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyora Lloret.

Con independencia de que las preguntas al Consell no
se regulan por el contenido del artículo 12 del reglamento, tiene la
palabra la señora consellera para replicar y concluir ya esta comparecencia.

La senyora consellera de Turisme:

Gracias, presidenta.

Gracias, señorías.

Señor, Morera, yo no he tratado en
ningún momento de limitar derechos, solamente digo que una vez se
han elegido los cauces para hacerlos valer, uno tiene que estar al
resultado de los mismos.
Y con esta contestación contesto,
también, a lo que me acaba de preguntar la señora Lloret.

Dice usted que he solicitado un informe
jurídico para el pago.
No es cierto, no es cierto.
Ante una
situación sobrevenida, como es el que una empresa adjudicataria de
la conselleria
esté siendo investigada en un proceso penal, esta conselleria, en ejercicio estricto de su
responsabilidad, solicita a los servicios jurídicos de La
Generalitat nos informen si esta circunstancia sobrevenida a esa empresa en
algo afecta la tramitación normal de ese concurso.
Dejo con eso
aclarado el tema.

Dice, señora Lloret, y habla de que año
tras año es una empresa que gana los concursos.
Voy a decirle algo,
señora Lloret, cuando yo veo que otras comunidades autónomas
o que el propio ministerio durante más de 10 años
consecutivos, el ministerio, durante más de 10 consecutivos,
adjudica a la misma empresa un contrato, o más de cinco años
la comunidad andaluza, o Baleares, o la que sea, yo entiendo.
.
.
(La senyora Lloret intervé sense micròfon) ¿Me deja terminar?

El senyor president:

Por favor, señora Lloret, respete la
intervención.

La senyora consellera de Turisme:

Pues, mire, en concreto, en Andalucía,
adjudicado el estand a un señor condenado por cohecho e indultado
por.
.
.
¿cómo se llama el juez que lo indultó?
A
este señor y al que se le ha adjudicado el estand de Fitur, el
gobierno socialista de la comunidad andaluza.
.
.
Bien.

Pero, le decía, a pesar de eso, yo pienso que
esas administraciones, después de llevar un procedimiento de
adjudicación correcto y ajustado a ley, se lo han adjudicado a la
mejor oferta.
Y el mismo respeto se pide, el mismo respeto se pide.
Porque
nosotros no tenemos que limpiar la imagen de una conselleria que no la tiene ensuciada.
Y
 hablar de esa manera -le digo- perjudica los intereses de
un sector y perjudica los intereses de los ciudadanos.
Una conselleria que no está
bajo sospecha de nada, una conselleria que ha puesto a disposición judicial el
expediente de una empresa que está sometida a un proceso penal.
No
mezclemos lo que no hay que mezclar.

Con respecto a la documentación, le repito lo
mismo.
Ustedes, también han solicitado el cauce, lo han solicitado
ya por escrito.
Con respecto a esa pregunta, que usted viene ahora y
responde.
.
.
Usted sabe que se ha solicitado una prórroga.
Y le
voy a decir algo.
El secretario general de su partido, señor Alarte,
al  que Grupo Popular de su ayuntamiento le ha solicitado la
documentación -y que no se la ha dado-, ha dicho que el
motivo es que estas peticiones bloquean el funcionamiento de la
institución del ayuntamiento, y no le ha dado la
documentación.
(Veus) Tienen ustedes una vara de medir un poco.
.
.
sorprendente, (remors) un poco
sorprendente.
.
.

El senyor president:

Por favor, señorías.

La senyora consellera de Turisme:

.
.
.
que les lleva a
indignarse en unos supuestos que no ha lugar, y que, por otro lado, les
parece muy normal en otros lugares donde a ustedes les parece normal.

En cuanto a lo que no entregamos a la fiscalía,
señora Lloret, usted sabe.
.
.
-perdón, a la
sindicatura-,
usted sabe que la sindicatura solicita lo que considera que tiene que
solicitar y nosotros entregamos lo que tenemos que entregar.
Porque si no
fuera así, nosotros estaríamos en un supuesto de
responsabilidad, y la sindicatura no ha considerado que estemos en
ningún supuesto de responsabilidad.
Y la sindicatura ha terminado un
informe del año 2007 en el que ha dicho que esta conselleria, que yo tengo la
obligación de gestionar, ha terminado el ejercicio, se lo he
leído textualmente, «sin ningún incumplimiento
significativo de la normativa aplicable a la gestión de los fondos
públicos».
Es que lo ha dicho el síndic de Comptes.

Señorías, yo comparecí en el
primer momento con un único objetivo, ¡un único
objetivo!
, y que tengo ahora mismo: el que turismo de la Comunidad
Valenciana no se vea afectado por algo que le es ajeno al sector que yo
estoy ahora mismo gestionando.

¿Saben lo qué pasa?
Que están
construyendo un discurso, están articulando un discurso
basándose en indicios, en conjeturas, en suposiciones, en
filtraciones en los medios de comunicación, y sobre eso están
articulando un discurso, sobre un auto que habla de indicios, sobre un auto
que habla de indicios.
Es importante también, quizá porque yo
he ejercido la profesión de la abogacía durante 18
años y he estado yendo a los juzgados, es importante también
a la hora de utilizar los términos saber diferenciar el indicio, del imputado, del procesado, del condenado, porque es parte de la
defensa, y lo contrario lleva a la indefensión de un estado de
derecho peligroso para todos los que estamos aquí.
(Veus) Es importante
diferenciarlo.

Y probablemente.
.
.
(remors) y probablemente.
.
.

El senyor president:

Por favor, señorías.

La senyora consellera de Turisme:

.
.
.
y probablemente, y
me permite terminar.
.
.

El senyor president:

Guarden silencio.

Señora Espí, por favor.
Señora
Espí.

La senyora consellera de Turisme:

.
.
.
me permite terminar.

Y probablemente, probablemente, porque.
.
.
(Veus)

El senyor president:

¡Señora Espí!

La senyora Espí de Navas:

Disculpe.

El senyor president:

Guarde silencio, por favor.

La senyora consellera de Turisme:

Y discúlpeme, yo he
tratado de ser muy breve con la voluntad, por encima de todo, de que
ustedes puedan salir a su hora y sé que tienen una comparecencia en
breve.
He tratado de trasladarles el contenido de mi comparecencia de la
forma más breve y clara posible en respeto a todos ustedes.

Simplemente, decirle que entiendo que probablemente
esa forma de articular ese discurso, que ustedes están llevando
ahora mismo, sea una de las causas, una más de las causas que hacen
que sus grupos parlamentarios y el mío ocupen distintas ubicaciones
en esta cámara.

Gracias por su atención.
(Aplaudiments)

El senyor president:

Muchísimas gracias, señora consellera, por su presencia, por
su brevedad y, sobre todo, por su elocuencia.
(Remors)

Muchas gracias.

Senyories, senyories, se suspén la
sessió fins les quatre i mitja, que tindrem la compareixença
del conseller d'Immigració i Ciutadania.

(Se suspén la reunió a les 14 hores i 55
minuts)

(Es reprén la reunió a les 16 hores i 30
minuts)

Compareixences sol·licitades, a petició
pròpia, per tots els membres del Consell per a donar compte de les
activitats realitzades, respectivament, en l'àmbit de les
seues conselleries (RE número 31.
026 a 31.
039).
Compareixença
del conseller d'Immigració i Ciutadania, senyor Rafael Blasco
Castany

El senyor president:

(Inoïble) .
.
.
a l'honorable conseller d'Immigració i
Ciutadania, senyor Rafael Blasco, que compareix per primera volta en esta
comissió, en esta comissió en esta legislatura, (veus) perquè la
trajectòria política del senyor Blasco, tant en
l'executiu com en el legislatiu, doncs sí que ha propiciat la
seua presència constantment en l'activitat de la cambra.

Benvingut, per tant, i té la paraula per a
iniciar la seua intervenció quan crega convenient.

El senyor conseller d'Immigració i
Ciutadania:

Buenas tardes.

Moltes gràcies, senyor president, per les seues
paraules introductòries i també per eixa memòria que
ha demostrat que té als efectes d'esta cambra.

Senyories, comparec davant d'esta
comissió a petició pròpia per a explicar les
iniciatives polítiques de Conselleria d'Immigració i
Ciutadania en l'àmbit de les seues competències, i
també per a afirmar, des del primer moment i amb rotunditat, que la
gestió de la Conselleria d'Immigració i Ciutadania
és totalment transparent.
Tots els contractes, subvencions i ajudes
tenen el seu suport legal i, a més, el reconeiximent social que
oferixen els diferents consells de participació.

La transparència, senyories, ha caracteritzat i
caracteritza al govern del president Camps, i passaré a explicar-los
les iniciatives que hem posat en marxa en la Conselleria
d'Immigració i Ciutadania, perquè són estes i no
unes altres la millor mostra de responsabilitat i transparència del
govern valencià.

La creació de la Conselleria
d'Immigració i Ciutadania en esta legislatura ha representat
un pas cabdal en les polítiques socials de la Generalitat
valenciana.
Per primera vegada al nostre país es creava una
conselleria que aglutinava les competències
d'immigració, ciutadania i cooperació; després,
-com ja saben- es crearia el ministeri corresponent al Govern
d'Espanya.

En els sis-cents dies de camí d'esta jove
conselleria el balanç de la seua gestió podem qualificar-lo
com de molt positiu.
Més de cent compromisos de legislatura han
segut assumits i el seu nivell d'execució en estos moments
aconseguix ja un 95%.
Uns resultats que han sigut possibles gràcies
a la posada en marxa d'una ambició, marc legislatiu i
d'actuació que té un ampli consens social.
Fins al
moment s'han aprovat dos lleis pioneres al nostre país, la
llei de participació ciutadana i la llei d'integració
de les persones immigrants.
D'altra banda, més de cinc-centes
mesures integren la planificació de la Conselleria
d'Immigració i Ciutadania per al quadrienni 2008-2011, el Pla
director de cooperació, el Pla director de ciutadania i el Pla
director d'immigració; a estos, s'ha unit recentment el
Pla director del voluntariat de la Comunitat Valenciana també per al
període 2009-2012, tot ells aprovats després d'un ampli
debat en els diferents consells de participació posats en marxa esta
legislatura.

D'esta manera, hem convertit la
participació en l'eix central d'una ciutadania
més activa i amb un instrument que potencia el nostre sistema
democràtic.
I per aconseguir-ho s'han posat en marxa els
instruments següents: dos comissions interdepartamentals, una per a la
participació ciutadana i una altra de cooperació al
desenrotllament; una comissió interterritorial de cooperació
al desenrotllament; tres consells, dels quals formen part més
d'un centenar d'entitats; el Consell de Ciutadania, el Consell
Valencià de Cooperació al Desenrotllament i el Consell de
Cases Regionals, i, finalment, s'ha reactivat el Fòrum
Valencià de la Immigració i la Comissió
Interdepartamental de la Immigració.

Una participació oberta a tots.
Este és
l'esperit de la primera llei de participació ciutadana
d'Espanya que estableix nous canals de participació i reconeix
la labor fonamental desplegada per les associacions de la Comunitat
Valenciana.
Una participació que aconseguix el seu màxim
exponent en la concertació social, tal com va ocórrer el 18
passat de novembre, amb la firma del primer pacte valencià per la
immigració subscrit entre les organitzacions sindicals i
empresarials més representatives de la nostra comunitat i La
Generalitat.

El nostre objectiu és crear nous instruments i
vies participatives que puguen arribar a tots els valencians a
través d'una estreta col·laboració amb les
nostres entitats locals.
Gràcies a esta coordinació, a hores
d'ara, disposem de la xarxa de mediació per a la
integració i la convivència social més extensa
d'Espanya, 45 agències AMICS estan en funcionament, i quan
finalitze el 2009 les haurem multiplicat fins arribar a les 80
agències per a poder eixir a atendre a les 847.
339 persones
estrangeres que residixen en tota la geografia valenciana.
En estos
moments, el 17% de la nostra població és estrangera, la qual
cosa ens convertix en la segona autonomia del país amb el
percentatge més elevat després de Balears que -com tots
vostés saben- tenen una població molt més menuda
que la nostra.

La xarxa d'agències s'ha vist
complementada i ampliada en este últim any amb la
incorporació dels punts del voluntariat.
En estos moments la
Comunitat Valenciana té 39 centres de voluntariat i som, junt amb
Madrid, l'autonomia amb una xarxa major de solidaritat.

Esta és la realitat, senyories: mentres La
Generalitat augmenta la seua inversió i els seus recursos per a
poder atendre dignament totes les persones que residixen en la nostra
comunitat, el govern de la nació no sols no reconeix esta augment de
població, sinó que, a més a més, ens congela
els fons.

Mentres que en el 2008 La Generalitat va destinar a
polítiques d'integració quasi 1.
600 euros per cada
immigrant, la inversió del govern de la nació per als
immigrants residents a la nostra comunitat és de 27 euros.
A
més, enguany l'assignació del Ministeri
d'Ocupació i Immigració destinada al fons de suport i
acollida d'immigrants es retalla un 30%, la qual cosa suposa quasi
set milions d'euros menys per a atendre els immigrants que viuen a la
Comunitat Valenciana.

A més, esta és l'hora en la qual
encara el ministeri no ens ha comunicat l'assignació per a
l'any 2009.
No vullc insistir de moment en este assumpte i voldria
passar a altres consideracions.
Per primera vegada el nostre país, i
seguint les directrius de la Unió Europea i els estats més
avançats, el passat mes de febrer s'ha posat en funcionament
el compromís d'integració.
A través de la
creació de les escoles d'acollida s'han iniciat els
cursos del programa formatiu de comprensió de la Comunitat
Valenciana, un programa voluntari que permetrà a totes aquelles
persones immigrants que ho desitgen conéixer les dos llengües
oficials, la nostra història i geografia, l'ordenament
jurídic i les nostres institucions, a fi de facilitar una
integració que és bàsica per a la convivència
en esta comunitat.

En un altre ordre de coses, la Conselleria
d'Immigració i Ciutadania en els seus escassos 17 mesos
d'existència ha posat en marxa cinc portals d'Internet
que han rebut més de 200.
000 visites: la web de la conselleria, el
portal de l'immigrant, la bústia del ciutadà, el portal
de les agències AMICS i el portal dels centres valencians a
l'exterior.

També posàrem en marxa la carta de bones
pràctiques, amb l'objectiu de fomentar la transparència
de les polítiques dutes a terme per les administracions
autonòmiques i locals, i que fins al moment ha segut ratificada per
més de 170 ajuntaments.
La implantació de la bústia
del ciutadà en quatre municipis de la nostra comunitat, Alcoi,
Paterna, Benicarló i recentment a Eslida, és una altra
expressió d'esta participació que estem buscant a tots
els nivells.
D'esta manera els ciutadans poden col·laborar
d'una manera activa en la vida política i en el desplegament
del seu municipi durant totes les hores de tots els dies de l'any.

Voldria igualment parlar-los de l'atenció
als 43 centres valencians distribuïts en 11 països i 9 comunitats
autònomes.
Uns centres que reben el suport constant de La
Generalitat per a constituir el punt de trobada i de contacte amb els
més de 57.
000 valencians que residixen fora de la nostra comunitat.
Suport que s'ha vist recentment materialitzat amb la creació
de noves ajudes, el reconeiximent de la seua valencianitat i la
distribució dels mil primers carnets que acrediten la
pertinença a un d'estos centres.

En una situació de crisi mundial com la vivim,
i si volem evitar una tragèdia humanitària sense precedents,
és més urgent que mai incidir en la importància de les
polítiques de cooperació al desenrotllament i de
codesenrotllament.

La Generalitat valenciana ha adquirit un ferm
compromís amb la solidaritat i les persones més vulnerables
del planeta.
Només en els dos últims anys quasi s'ha
triplicat la inversió destinada a projectes de cooperació;
més de cents agents socials de la Comunitat Valenciana, entre els
quals destaquen ONG i universitats, s'han vist beneficiats
d'estes ajudes que han permés la realització de
més de 400 projectes.
Uns projectes que només en el 2008 van
beneficiar de manera directa i indirecta quasi huit milions de persones en
44 països de tot el món.

El codesenrotllament i la cooperació
multilateral constituïxen el millor referent d'una nova forma
d'entendre l'acció al desenrotllament.
Els acords marc
que hem firmat amb el programa de Nacions Unides per al desenrotllament,
l'Organització d'Estats Iberoamericans i amb
l'Organització Panamericana de la Salut, entre altres, han
permés augmentar l'eficàcia i la visibilitat de
l'aportació a l'ajuda al desenrotllament de la nostra
comunitat.

A fi d'abordar la situació dels drets
humans i contribuir al seu desenrotllament en tot el món s'ha
posat en marxa, igualment, l'Observatori dels Drets Humans de la
Comunitat Valenciana que ja ha celebrat tres sessions.
El passat 10 de
desembre es va celebrar un congrés internacional en
commemoració del seixanta aniversari de la Declaració
universal de drets humans i del deu de la declaració de
València, fruit del qual es va adoptar la crida de València
recolzada per més mig centenar de personalitats de reconegut
prestigi internacional i 40 universitats de tot el món, a fi que els
compromisos recollits en la declaració de València
s'assumisquen per les Nacions Unides.

Senyories, com hauran comprovat en la meua
exposició, són moltes les iniciatives mampreses per la
Conselleria d'Immigració i Ciutadania en el seu curt
camí; unes accions que a més de convertir-se en model de
referència a nivell nacional per a moltes d'estes
polítiques, han vingut a donar resposta a importants demandes i
necessitats de la societat valenciana.
I encara que este balanç posa
de manifest que és molt allò que s'ha realitzat,
només constituïx un punt i seguit en l'acció del
govern valencià, perquè en polítiques
solidàries i en polítiques socials sempre cal buscar un pas
més endavant per a poder acostar-mos a les necessitats que estan
generalitzades en la societat.

Este és un govern que treballa dia a dia
mirant al futur dels valencians i de tots els que conformen la societat
valenciana.
Perquè a nosaltres, senyors i senyores diputats,
sí que ens preocupen els ciutadans i, el que és encara
més important, la satisfacció de les seues necessitats.
Eixe
és el nostre objectiu.
Si el de vostés, tal com espere,
és el mateix anem a treballar per a poder estar ben preparats per a
eixir d'esta crisi i poder coparticipar en.
.
.
no solament en el
disseny, sinó també en l'execució de les
polítiques socials en matèria de cooperació,
d'immigració, de voluntariat i també de
participació social a la nostra comunitat.

Moltes gràcies, senyor president.

El senyor president:

Moltes gràcies a vosté, senyor
conseller.

Ara, amb l'aplicació del que establix 168
del reglament, correspon que els grups parlamentaris fixen posició o
facen alguna observació o, inclús, que formulen alguna
pregunta.

Per a eixe torn, en representació del Grup
Parlamentari Compromís, té la paraula el senyor Morera.

El senyor Morera Català:

Moltes gràcies, senyor president.

Crec que la compareixença a petició
pròpia és absolutament oportuna, perquè en estos
moments la gran actualitat del nostre país és el que el
senyor Blasco ens ha d'informar sobre la seua àrea de
competència.

Jo li agraïsc moltíssim la claredat en
l'exposició i la brevetat, no perquè el que diga no
tinga un gran interés, que ho té, sinó perquè
ha fet un esquema interessantíssim de la situació de la seua
àrea de competència.

M'ha agradat sobretot el que ha dit el
responsable de la Conselleria d'Immigració de
transparència.
M'ha agradat, i podíem haver
començat eixa transparència aplicant el que el president
Camps va afirmar que es comprometria i que tots els consellers posarien a
disposició de l'oposició tota la informació que
siga requerida.

Ara això s'ha transformat en una
compareixença a petició pròpia per a informar de
l'àrea de la seua competència, que està molt
bé, però no dubte que en ares d'eixa
transparència que vosté ha assenyalat a
l'oposició se'ns facilitara aquella documentació,
aquella informació que puga ser útil per al nostre treball
com a oposició, sense que el fet que no lloem i participem en els
jocs florals voldrà dir que no ens interesse les àrees en les
quals vosté gestiona.
No és això, però.
.
.
sinó que ens interessa precisament en estos moments eixe tema,
perquè creguem que en estos moments està creant-se una
sospita absolutament injustificada, i que la dignitat de les institucions
valencianes i la més alta institució, com és la
Presidència de La Generalitat, no poden passar ni un segon
més perquè eixa sospita cresca.
(Remors)

I com que tots estem.
.
.
i com que tots estem
interessats que desapareguen els indicis que un jutge de
l'Audiència Nacional, d'una forma que vostés ja
han qualificat, doncs, s'ha dut endavant, doncs el que crec que ens
pertoca a nosaltres en el nostre àmbit de responsabilitat és
posar llum davant la foscor i transparència davant l'opacitat.

Crec que el primer que caldrà fer per a superar
esta situació d'indefinició i de sospita és que
la seua conselleria pose, com han de posar totes, a disposició de
l'oposició tots els contractes que hagen realitzat amb una
sèrie d'empreses -jo li ho assenyalaré per
escrit-, empreses que no dubtem que són empreses que hauran
tingut unes adjudicacions per part del govern d'una forma correcta,
mitjançant el procediment obert, restringit, negociat, amb
publicitat o sense publicitat, amb contractació directa
d'acord amb la Llei 30/2007, sobre contractes del sector
públic.
I no tinc cap dubte que això serà, se
realitzarà i que tindrem ràpidament esta informació.

Perquè no continuen creant-se la sospita i els
indicis que puguen apuntar cap a eixa falta.
.
.
La transparència en
estos moments és necessària i claríssima, com
vosté molt bé ha assenyalat.
Jo no vaig entendre, li ho vaig
dir ahir al president, per què no va convocar els grups
parlamentaris i ens va informar quan tenia alguna informació
respecte a la seua presumpta implicació en una situació que
l'auto d'este jutge ha senyalat.
I no entenc, i no sé si
vosté podia enviar-li l'encàrrec al president de La
Generalitat per acabar ja en esta situació que no crec que interesse
a ningú, sinó podien senyalar que presentara el fet
d'aquelles factures, o aquells pagaments o aquells extractes bancaris
que indicaren que efectivament ell fa de la seua pecúnia doncs pagar
una sèrie de trages i de.
.
.
i coses que indica l'auto del jutge.

Jo crec que en estos moments és necessari, per
la dignitat de la institució, que acabe eixa sospita.
I no tenim per
què arribar, per què s'ha d'arribar a la
instrucció de cap sumari en el Tribunal Superior de Justícia,
no cal arribar ahí.
I seria convenient, com que no hi ha res a
ocultar, que esta informació se posara a disposició, no
només de la cambra, de les Corts Valencianes, dels grups
parlamentaris, sinó de la majoria de ciutadans, i
s'acabarà en estes especulacions, perquè el més
important, una vegada superada esta situació estranya, segurament
menor, que no té cap importància, que mos dediquem als
problemes importants que vosté ha senyalat en la seua
compareixença, i que són els rellevants des del nostre punt
de vista.

I per a no continuar en el que tots els mitjans de
comunicació -excepte Canal 9 en un exemple de
transparència informativa- parlen, imputen, sospiten, diuen.
Com que això no ens agrada a ningú i danyen el prestigi de la
institució i que Canal 9 fa molt bé de no parlar del tema que
no li interessa a ningú.
Ha parlat en la notícia
número 10, després d'una cosa de Michael Jackson, com
que això.
.
.
, i mos interessa sobretot la immigració, els
problemes derivats i tot el treball que està fent la seua
conselleria, com els altres consellers, jo el que li demane és que
s'aplique eixe principi de transparència per acabar en esta
situació que no interessa a ningú i ens dediquem al
més important, que és el que vosté ha senyalat
ací, en la seua compareixença.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies a
vosté, senyor Morera.

En nom del Grup Parlamentari Socialista, la senyora
Tirado té la paraula.

La senyora Tirado Museros:

Gracias, señor presidente.

Señor conseller, lo cierto es que usted es el penúltimo de los consellers que ha desfilado a lo
largo de la semana por esta Comisión de Coordinación.
Entiendo que esto obedece al hecho de que la conselleria  que dirige es de nueva creación y no otro,
más si cabe por el hecho de que debe ser usted el responsable del
Consell más veterano, tanto en quinquenios efectivos en el cargo
como en responsabilidades de gobierno.

Pues me permitirá que le diga que lo primero
que sorprende a esta parlamentaria, igual que imagino llamaría la
atención de cualquier ciudadano, es su hilarante caudal de aptitudes
para la gestión de gobierno.

En los últimos ocho años ha sido usted conseller de Empleo, de
Bienestar Social, de Territorio y Vivienda, de Sanidad, de
Inmigración y Ciudadanía, y si no lo remediamos nosotros, que
lo haremos, seguro que su periplo transversal por la bancada azul
continuaría de derecha a izquierda y viceversa.

Pero entrando en la verdadera temática y en el
motivo de la convocatoria de la comisión, y no en el informe de
gestión de las actividades realizadas durante la legislatura a la
que ustedes nos han sometido durante esta semana.
.
.
Por cierto, en un acto
de abstracción absoluto de la realidad crítica que embarga a
todo el gobierno valenciano, le confesaré que desde un principio
entendimos desde mi grupo parlamentario, y acertamos, que la crisis de
transparencia, de confianza y, si me apuran, incluso de fe que debió
padecer hace unos días el señor Camps cuando anunció a
bombo y platillo las comparecencias de su gobierno, obedecía
más a una necesidad de ganar tiempo e incluso de prueba anticipada o
escrito de defensa que a un arrepentimiento, que no espontáneo, de
las formas y modos de este gobierno ante lo que, sin duda, se les
podía venir encima.

Por tanto, desde mi escaño de diputada de
oposición y entrando concretamente en mis funciones de control de
este gobierno, y a tenor tanto de la información a la que hemos
tenido acceso durante estos últimos días en relación
con los hechos que están sujetos de investigación desde la
audiencia nacional, me veo en la obligación de preguntarle.

Señor conseller, sin perjuicio de las informaciones que usted ha facilitado
o esté interesado en facilitar en esta comisión, y
después de las limitaciones que hemos padecido respecto a la
necesaria transparencia en la gestión de los asuntos públicos
a lo largo de los últimos años y dado que el presidente Camps
dijo literalmente que han solicitado sus comparecencias personales para
acudir a la comisión correspondiente y explicar con tranquilidad,
con transparencia y con sentido de la lealtad y de la responsabilidad todo
aquello que ustedes pregunten.

En atención a lo referido, y en este sentido en
concreto, mi grupo parlamentario está especialmente interesado en
obtener la siguiente información.

¿Ha realizado su conselleria o cualquiera de los organismos que dependen de usted, y
aquí quiero especificar en su actual responsabilidad de conseller de
Inmigración y Ciudadanía o en cualquier otra responsabilidad
pública que usted haya ostentado en los últimos diez
años, algún tipo de contrato con el listado de empresas que a
continuación de mi intervención le adjuntaré y que le
anuncio que ya hemos presentado las preguntas escritas correspondientes
formalmente por registro?

En el supuesto, evidentemente, de que se haya
realizado algún contrato con algunas de las citadas empresas, le
solicito copia completa del expediente de contratación de cada uno
de los contratos celebrados, incluyendo, evidentemente, los documentos
relativos a la ejecución de los mismos.
Le emplazo además a
entregar dicha documentación en el plazo máximo de 20
días a contar desde la fecha de hoy.

Igualmente le requiero que asuma el compromiso de
acudir nuevamente a esta comisión o a la que reglamentariamente
proceda para dar explicaciones sobre el contenido de los citados contratos,
una vez que hayamos obtenido la documentación solicitada y hayamos
podido disponer desde mi grupo de tiempo suficiente para cotejar esa
información.

Del mismo modo, me gustaría -para
finalizar- formularle otra pregunta, y le pido, y me gustaría
que fuera concreto en su respuesta: ¿existe personal externo al
organigrama de la Conselleria de Inmigración y Ciudadanía
trabajando en la propia conselleria u otros organismos adscritos a la misma?
En caso afirmativo,
le solicito que explique la relación de los puestos ocupados y la
tarea que realizan en la conselleria, especificando el salario y la categoría profesional
reconocida en cada caso.

Nada más y muchas gracias.

El senyor president:

Gràcies a
vosté, senyora diputada.

En nom del Grup Parlamentari Popular té la
paraula la senyora Palomar.

La senyora Palomar Pérez:

Gracias, señor
presidente.

Quiero empezar mi intervención agradeciendo a
los miembros de la comisión, letrados, personal de la casa y de la
mesa de la comisión el trabajo realizado durante esta semana.
Y les
puedo asegurar que hemos aprendido mucho.

No hay precedentes en estas Cortes en que todos y cada
uno de los miembros del Consell, a petición propia, soliciten
comparecer en esta comisión para dar cuenta de su gestión al
frente de las distintas consellerias, tal y como aparece reflejado en el orden del día de
la convocatoria de esta comisión.

Y el conseller de Inmigración y Ciudadanía no ha sido menos.
En su intervención ha dejado claro que para ser una conselleria que sólo
tiene 600 días de andadura el balance es extenso y positivo.

Por primera vez en una comunidad autónoma se
crea una conselleria
con competencias en inmigración, ciudadanía y
cooperación.
Fue una apuesta personal del president Camps y le puso a usted
al frente, señor Blasco, pues si alguien se caracteriza por una
forma progresista y moderna en la gestión es usted.
Cumple con todos
los compromisos, cumple con los compromisos que adquiere con organizaciones
no gubernamentales, cooperantes, inmigrantes, asociaciones ciudadanas,
valencianos en el exterior o personas que viven en países azotados
por la pobreza y la hambruna.

Por eso, señor conseller, vamos a hablar de las políticas a las que destina
usted todo su tiempo, a las políticas destinadas a los demás.

Hasta el momento se han aprobado dos leyes pioneras:
la Ley de participación ciudadana y la Ley de integración de
las personas inmigrantes.
Más de 500 medidas integran la
planificación para el cuatrienio 2008-2011: Plan director de
cooperación, Plan director de ciudadanía, Plan director de
inmigración, se ha unido recientemente el Plan director del
voluntariado de la Comunidad Valenciana convirtiendo la
participación en el eje central de una ciudadanía más
activa y en un instrumento que potencia nuestro sistema democrático.
Y se ha firmado el primer Pacto valenciano por la inmigración el
pasado 18 de noviembre, suscrito entre las organizaciones sindicales y
empresariales más representativas de nuestra comunidad y La
Generalitat.

Hoy contamos con la red más extensa en
España de mediación para la integración y la
convivencia social.
45 agencias AMICS para atender a las 847.
339 personas
extranjeras que residen en toda la geografía valenciana.

No hay que olvidar que el 17% de nuestra
población es extranjera, nuevos valencianos, y es por lo que su conselleria se ha propuesto
llegar a las 80 agencias cuando acabe el 2009.

También subrayar que nuestra comunidad, tras
Madrid, es la que cuenta con una mayor red de solidaridad, con 39 centros
de voluntariado.
Y me gustaría resaltar, como ha hecho usted, la
creación de las escuelas de acogida.

Contamos con 43 centros valencianos en el exterior,
distribuidos en once países y nueve comunidades autónomas,
punto de encuentro y contacto de los más de 57.
000 valencianos que
residen fuera.

Y yo quiero hablar de cooperación
internacional, porque sí, conseller, es un orgullo decir que en los dos últimos
años casi se ha triplicado la inversión destinada a proyectos
de cooperación.
Más de 100 agentes sociales de la Comunidad
Valenciana, ONG y universidades se han visto beneficiados de estas ayudas
que han permitido la realización de más de 400 proyectos,
proyectos que sólo en 2008 beneficiaron de manera directa a
más de 8 millones de personas en 44 países de todo el mundo.

Yo le animo, y desde el grupo parlamentario le
animamos, a continuar con la misma intensidad, pues las valencianas y los
valencianos nos han elegido para trabajar, no para dudar de la honradez del
gobierno de los valencianos, para seguir aportando soluciones a los
problemas reales de los ciudadanos y ciudadanas de esta comunidad.

Y yo quiero ser igual de breve que usted.
Y para
terminar quiero decir que por tratarse de la última comparecencia, (veus) se trataba de la
última comparecencia, y pese a ser, como ha dicho la señora
Tirado, la conselleria más joven, creo que por no ser más joven no
tiene menos actividad, tiene gran actividad, y convendrán conmigo en
que está destinada al objetivo más importante, al objetivo
que no es otro al que se dedica el señor Blasco, que es dedicarse a
los que más necesitan de la acción del gobierno en este
momento de crisis.

Nada más y muchas gracias.

El senyor president:

Gràcies a
vosté, senyora Palomar.

Senyor conseller, quan vullga.

El senyor conseller d'Immigració i
Ciutadania:

Moltes gràcies,
senyor president.

Voldria, abans de res, abans de contestar als grups
parlamentaris, donar dos informacions que jo crec que poden, a algunes de
les persones que han intervingut, almenys servir-los per a aclarir algun
dubte que poden tindre.

Dir-los que en l'actualitat en la Conselleria
d'Immigració i Ciutadania estem duent a terme un total de 19
ordres de convocatòries d'ajudes per import total de
36.
117.
153 euros, a les quals s'han presentat 1.
204 entitats.
De la
mateixa manera que s'han posat en marxa 125 convenis de
col·laboració també amb absoluta publicitat.

Després dir-los que, pel que feia
referència als contractes, que la Conselleria
d'Immigració i Ciutadania ha subscrit des de la seua
creació un total de 26 contractes per un import global de 4.
488.
286
euros.
I el 91% d'este import correspon a adjudicacions per concurs
públic.

També dir-los que el 96% del pressupost del
2008 s'ha dedicat al desenrotllament directe de les polítiques
socials i d'integració d'esta conselleria, perquè
vostés puguen ajustar les seues inquietuds en relació al que
és una activitat de caràcter administratiu per part de la
conselleria.

I ara, si m'ho permeten, vaig a contestar-los a
algunes de les coses que han plantejat els representants dels grups
parlamentaris.

Primer que res, agrair-los el to i la manera en
què s'han fet estes intervencions.
Jo no sé si
això és degut que estem encara en una conselleria jove i
encara no tenim matèria suficient com per a assistir a altres
compareixences en què hem tingut a la millor algunes intervencions
un poquet més tenses que les de hui.

També jo crec que això pot donar-se
fonamentalment perquè estem en una conselleria on
l'actuació fonamental està dedicada a les persones i on
el pressupost, modest, per cert, que tenim, el dediquem fonamentalment a
gestionar les polítiques i les competències que tenim
encomanades.

Gràcies especialment a la responsable de.
.
.
que
ha parlat pel Grup Parlamentari Popular per la seua expressió
d'ajuda i de col·laboració amb el govern, i sobretot
també per la síntesi que ha fet de les polítiques que
hem fet.

Al senyor Morera li diré.
.
.
M'ha paregut
una punteta d'ironia quan ha dit si és que estava ací
la societat valenciana pendent de la informació que anàvem a
donar des de la Conselleria d'Immigració i Ciutadania sobre
la.
.
.
sobre les nostres competències.
Ironia que li agraïsc,
però que, és clar, és molt més modesta que la
que ha despertat el congrés del Bloc, que crec que el senyor Obama
ha estat a punt de vindre ací.
I, per cert, (veus) no ha vingut en
l'últim moment.
(Veus) O siga, perquè també el món ha estat,
el món ha estat pendent de la celebració d'este
congrés.
(Veus) Bé, això ja és molt d'agrair,
això és molt d'agrair.

El senyor president:

Senyories, per favor, guarden silenci.

El senyor conseller d'Immigració i
Ciutadania:

L'altra cosa és dir-li, senyor Morera,
que ningun jutge de l'Audiència Nacional, i molt menys el
senyor Garzón, va a generar ningun tipus de dubtes sobre
l'honorabilitat de les institucions valencianes.
El senyor
Garzón molt menys, però, és clar, ningun jutge pot fer
això.
O siga, la confiança de la societat valenciana en les
institucions valencianes, i fonamentalment les que presidix el president
Camps, estan fora de qualsevol dubte que puga tindre ningun jutge de
l'Audiència Nacional.

I li vaig a dir més, el senyor Garzón no
està legitimat per a llançar ninguna ombra de dubte sobre el
govern de la Generalitat valenciana, i el temps ho demostrarà.
La
dignitat de les institucions valencianes, senyor Morera, ha sigut
precisament violentada, violentada, per un auto que té una finalitat estrictament
política i que està al servici d'objectius
polítics absolutament inconfessables.
I no té ninguna altra
cosa.

És més, li diria que si ací
algunes persones de l'oposició tingueren en compte el que
representa el poble valencià, les seus institucions
democràtiques i les seus institucions i persones que les
representen, haurien eixit, haurien eixit amb la major força per a
criticar l'episodi d'indignitat que hem viscut durant quasi un
mes veent que actuacions absolutament delictives, de filtracions,
d'un sumari que no s'havia fet públic, han permés
crear, per a alguns, un clima de confusió que no ha donat
absolutament ningun resultat.
I que jo crec que això els
pròxims dies va a demostrar-ho i, a més.
.
.

El senyor president:

Senyories, per favor, guarden silenci.

El senyor conseller d'Immigració i
Ciutadania:

.
.
.
en molt poquet de temps això encara se
demostrarà.

Per tant, tenim tots l'obligació de
defensar la dignitat de les institucions valencianes.
I, és clar, la
millor forma de defensar la dignitat de les institucions valencianes no
és fer cas de filtracions interessades i delictives d'un
sumari secret, que uns dies dia una cosa i uns altres dies dia altres.
I,
és clar, molt menys donar-li credibilitat a un auto que cau només de la
seua simple lectura i que ninguna persona seriosa, seriosa, en esta
comunitat pot prendre en consideració les afirmacions que diuen,
especialment les referides al president de La Generalitat i a les persones
que estan en les institucions públiques de La Generalitat.

A la senyora Tirado dir-li que també no
sé si he trobat un poquet d'ironia en el que vosté
parlava de la capacitat d'haver assumit competències,
perquè parlava d'una certa hilaritat sobre eixe particular.
Sàpia que les competències del govern se prenen a vegades en
eixe sentit optimista i moltes vegades humorístic.
Per tant,
allò de la hilaritat a vegades en la vida pública cal
agarrar-ho amb molta tranquil·litat i sempre com un estímul
de poder portar eixes competències amb un ànim molt positiu.

Quan vosté parla del periple particular meu,
dir-li -i m'agradaria que m'escoltara en el que li vaig a
dir- que precisament en les parts negatives i en les parts positives
que pot haver tingut esta trajectòria, me dóna una certa
seguretat per a dir-li el que li vaig a dir.
He tingut la sort,
probablement, d'haver compartit govern amb tots els presidents que ha
tingut la Generalitat valenciana.

Li vaig a dir una cosa.
El govern de més
transparència, de més honestedat, de més
responsabilitat, de més controls democràtics és
l'actual govern del president Camps.
Li ho diu una persona que ha
compartit govern amb tots els altres.
I no vull dir que els altres no ho
hagen fet, no vull dir que ningun dels altres presidents que ha tingut La
Generalitat no hagen sigut persones dignes, no hagen treballat complint les
seues obligacions.
Però dir-li que mai en la història de
l'autonomia valenciana ningun govern ha posat en marxa tants
mecanismes de transparència, de control, de regulació del que
és el funcionament de les administracions públiques
valencianes, ningú com l'actual.

Després m'ha plantejat dos coses.
Una
relativa a la relació de contractes que s'hagen firmat per
part de la conselleria o en els últims deu anys.
Jo li
demanaré a vosté que m'ho passe això per escrit,
perquè.
.
.
(Veus) M'ho passa vosté per escrit, perquè jo li vaig
a contestar amb molta responsabilitat i amb molta seriositat a eixa
petició.

El mateix sobre el que m'ha dit vosté del
personal extern, que no sé a qui se referix.
Però si
vosté té alguna indicació d'algun tipus
d'irregularitat en la contractació d'algun personal
extern, vosté m'ho passa també per escrit, com
és habitual en el que és procediment parlamentari, de
tramitar-ho, enviar-m'ho i jo estaré a disposició de
vosté per a facilitar-li, primer, per escrit la resposta i
també verbalment, i en la conselleria o on vosté vullga,
qualsevol informació que vosté desitge sobre este particular.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Moltes gràcies a vosté, senyor
conseller.

Per a rèplica, té la paraula el senyor
Morera.

El senyor Morera Català:

Moltes gràcies, senyor president.

Jo agraïsc l'interés que té
el conseller Blasco en el nostre congrés i.
.
.
(El senyor conseller parla sense micròfon) Per això li agraïsc l'interés.
(Rient)

No té tant d'interés la societat
pública que paguem tots els nostres impostos, com és Canal 9,
ni Radiotelevisió Valenciana.
No n'ha tingut.
¿Què hem de fer?
És un exemple més de.
.
.
Jo ja
sé que no és competència seua, però.
.
.

El senyor conseller d'Immigració i
Ciutadania:

El vaig vore l'altra nit a vosté parlar
allí en Canal 9.

El senyor Morera Català:

¡A les dotze de la nit!
(Veus)

Bé.
En tot cas, no és eixe el debat que
hem vingut a vore ací.

Però jo sí que li he d'agrair,
perquè m'he quedat més tranquil, les seues paraules, i
li ho dic sense cap tipus d'ironia, sense cap tipus d'ironia.
Li ho dic de veritat.
Crec que vosté diu que ningun jutge pot
generar dubte sobre la legitimitat de les nostres institucions.
A mi em
pareix correcte, per això me quede més tranquil.

Del que no me quede tan tranquil, i ho he assenyalat
este matí al conseller de Governació i a la consellera de
Turisme, és de la incompetent gestió informativa que
vostés han creat sobre esta situació.

Perquè, mire,  jo vaig ser dels qui va
criticar la tramitació de l'auto per part del jutge Garzón i la cacera que
se'n va anar amb un ministre, que ha assumit les seues
responsabilitats polítiques i ha dimitit.
Crec que això
és infumable.
I, per tant, indicava que hi havia algun tipus de.
.
.
èticament, que no se podia acceptar.

També és cert que eixe auto d'este jutge, que va
ser molt aplaudit des de la bancada popular quan va fer tot un auto i un processament i una
instrucció del Partit Socialista, en el cas dels GAL, va ser molt
aplaudit per este sector de la bancada, pel Partit Popular, no per.
.
.
Va
ser molt aplaudit.
I van pagar les seues responsabilitats
polítiques.
Per això em preocupa que algú confonga la
seua persona amb la de les institucions.

Però m'ha agradat el que vosté ha
dit.
I si és així, senyor conseller, ¿per què
davant el que diu un jutge, que diu que hi han indicis de responsabilitat
suficients contra persones aforades, indicis de responsabilitat.
.
.
?
No hi
ha ninguna.
.
.
Hi ha una certa implicació i passa la pilota a un
instructor del Tribunal Superior de Justícia.
¿Per què
no acabem amb tota esta situació de confusió i de sospita
innecessària i este atac a les nostres institucions, presentat una
cosa tan senzilla com són les factures del pagament, o el talonari o
l'extracte bancari del pagament de, sembla ser, que uns regals que
presumptament se li van fer al president de La Generalitat?
¿Per
què no es presenta això i acabem amb tot açò?
I
¿ per què no es presenten per part de les conselleries els
informes o els contractes que segur que s'han fet amb tots els rigors
i tots els procediments.
.
.
-jo també li ho he presentat per
escrit- se presenten a esta oposició?
¿Per què
no es presenten?

Per exemple, vosté mos va a donar -jo li
ho demanaré específicament-, quan va ser vosté
conseller de Territori.
.
.
, i sembla ser que la primera contractació
en un procediment negociant sense publicitat que se li va fer a
l'empresa Orange Market, que hui en la Conselleria de Turisme saben
que és una empresa que treballa en el sector d'economia
productiva i que té una gran capacitat per a aconseguir uns
encàrrecs, perquè és una empresa molt professional, i
ho hem sabut.
.
.
I vosté fa ver un contracte per a la campanya de
sensibilització de l'ús del contenidor.
I en eixe
procediment negociat i sense publicitat, vosté va cridar altres
empreses.
És el procediment legal i no hi ha res a objectar.
I,
curiosament, les altres tres empreses tenien el mateix administrador
únic i, curiosament, una persona que també està, en
este cas, sí que imputada -no implicada, imputada- en
l'auto del
jutge Garzón, de l'empresa separada en Madrid.

Jo crec que com que no hi ha res a amagar
-¿veritat, senyor conseller?
-, el lògic és
que tot això se pose al servei de l'oposició
-llum i taquígrafs.
I el que per a nosaltres no és cap
preocupació, i jo m'he quedat més tranquil escoltant
les seus paraules, i em vaig quedar encara molt més tranquil quan el
senyor president de la diputació de Castelló diu que posa la
mà en el foc pel president Camps, també em vaig
tranquil·litzar molt.
.
.
I són representants
d'institucions valencianes molt importants.

Però em pregunte: ¿per què no ens
va informar el president Camps als grups parlamentaris quan sabia
això?
I segon, ¿per què el president Camps no fa una
cosa tan senzilla com dir: senyors, açò ho vaig pagar dels
meus diners o ho vaig pagar dels diners de protocol, i s'ha acabat la
festa?

Perquè, clar, fa la impressió que una
empresa que treballa en l'economia productiva, sembla ser que segons
diu este jutge de l'Audiència Nacional, i estem en un estat de
dret amb totes les garanties, sembla ser que veu indicis que esta empresa
va pagar una dádiva.
I per això imputen, senyor conseller, imputen, impliquen,
perdó, impliquen el nostre president en una cosa que, des del meu
punt de vista, no és tolerable.
I, per tant, necessitaria molta
transparència, indignació institucional i que el nostre
president pose en coneixement d'estes Corts un fet que jo crec que
s'està dilatant massa en el temps.

Simplement això.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Morera.

Senyora Tirado.

La senyora Tirado Museros:

Gracias, señor presidente.

Mire, señor conseller, sinceramente, espero que usted responda a las preguntas que
le hemos formulado, ya que sus compañeros de gobierno hasta ahora,
hasta la fecha, no lo han hecho.

Y, desde luego, le volveremos a formular por escrito
la pregunta concreta que le hacía respecto al personal externo, al
organigrama de la conselleria, que estaba trabajando en la misma, porque es que en otras
ocasiones le hemos reiterado esa pregunta por escrito y no ha sido
contestada.
Por tanto, le reiteramos estas preguntas.

Cuando ustedes no responden a las preguntas que se han
venido reiterando a lo largo de toda esta semana por parte de mi grupo, sin
obtener hasta la fecha respuesta alguna, como le decía, desde luego
una se preocupa.
Y cuando usted y sus compañeros de gobierno no
clarifican ni explican dichas cuestiones, extienden, además, una
sombra duda e incertidumbre sobre su gestión, y sus supuestas
invocaciones de compromiso y responsabilidad se las lleva el viento, ese
mismo vendaval que en estos días ha golpeado con fuerza nuestra
comunidad.

Esa teoría de transparencia, de la que
querían hacer gala y que ahora se parece más a un velo de
opacidad, un velo tintado, tintado de negro e inseguridad, aún me
genera más preocupación.

Señor Blasco, la ética en la
política, evidentemente, es el valor mínimo exigible, que
asegura, además, la honestidad y la responsabilidad de la
gestión pública.
Y ustedes, parecen carecer de ella.
Ustedes
se han dedicado durante años a ignorar la ética y la decencia
política que debe acompañar necesariamente a todo buen
gobernante, ese dogma que Tomás Moro nos transmitía en su Utopía  como el de un
gobierno justo al servicio de sus conciudadanos.

El mes de marzo ha empezado con fuerza, pero febrero
aún colea.
Imagino que a ustedes se les habrá hecho eterno,
primero porque parece ser que tocaba rememorar a bombo y platillo aquel
23F, de infausto recuerdo, el de la trama valenciana, pero, especialmente,
por la crisis que tan a fondo está tocando a nuestras empresas y,
singularmente, ya que estamos en sede parlamentaria, por la crisis
institucional que se nos avecina.

Llegan tiempos difíciles, señor conseller, y con este panorama y
siguiendo con la cantinela del mencionado 23F, los medios de
comunicación nos informan de otra reciente trama valenciana: esta
política de corrupción.
Y eso sí que es para
preocuparse.
Se publica el auto del juez Garzón, que sitúa al
Consell bajo sospecha, con su presidente y el partido que sustenta al
gobierno valenciano, bajo investigación.
Y eso sí que exige
asumir responsabilidades políticas.
No pueden ustedes defenderse de
acusaciones desprestigiando la justicia, como están haciendo y como
acaba de hacer de usted, señor conseller.

Desde luego, todo su empeño en volver la mirada
hacia otro lado ha desembocado en un punto crítico, yo diría
de parálisis permanente de este gobierno, y de grave crisis
institucional.
 Seguramente la más importante de la historia de
esta comunidad y de la democracia valenciana.
¿Y sabe por
qué?
Yo le respondo.
Porque el principio básico con el que se
ha sustentado toda su acción política ha sido la propaganda,
la mentira, el engaño y la estafa persistente e insistente,
señor conseller.
Y esto tiene un alto coste: la falta de credibilidad y de rigor,
pero, sobre todo, el desgobierno en el que han convertido esta
institución, cosa que, desde luego, es inadmisible en un estado de
derecho y que, desgraciadamente, repercute directamente en perjuicio de los
intereses.
.
.
(veus)

El senyor president:

Por favor, señorías.
.
.

La senyora Tirado Museros:

.
.
.
de toda la sociedad valenciana, que es por
quienes deberían trabajar todos los días.

Y no le quepa duda, con todo lo que está
pasando, yo creo que tendrán ustedes que empezar a preocuparse y dar
respuestas.

Muchas gracias.

El senyor president:

Gracias a usted, señora Tirado.

Per a concloure la compareixença, per temps de
cinc minuts, té la paraula l'honorable senyor conseller.

El senyor conseller d'Immigració:

Molt breument, també.

Per al senyor Morera, compartir amb vosté i
alegrar-me que vosté també tinga eixe plantejament
d'indignació institucional compartida, perquè jo crec
que eixa és la principal qüestió a valorar per tots els
que ens dediquem als assumptes públics ací, a la nostra
comunitat.

Ha fet vosté una referència,
també, de passada, sobre un tema de VAERSA.
Vosté
face'm la pregunta eixa per escrit que jo li la vaig a enviar al
responsable de la UGT i president del comité d'empresa de
VAERSA, que crec que sap d'això més que jo, però
no se preocupe vosté que si vosté me l'envia, li envia
una còpia al senyor president del comité d'empresa i
membre de la UGT d'eixa conselleria, que té sobre això
més informació.
No li càpiga cap dubte que la
conselleria no té res a veure amb el tema eixe.
I vosté que
llig la premsa, doncs, eixe és un tema que està amortitzat.
O
siga, els que van darrere de la premsa, s'equivoquen, entren en la
història, fan preguntes, i, després, els de la mateixa premsa
els deixa a vostés tirats i continuen ahí.
En les coses
substancials no es preocupe que vosté em té a la seua
disposició.

I la senyora Tirado crec que ha fet una apologia que
me sorprén un poc, perquè m'ha resultat un poc
pamfletària, però no vull entrar en contradicció en
res del que vosté ha dit, perquè me pareix una posició
respectable que vosté aprofite per a fer una intervenció en
coses que no tenen res a veure amb el que avui ací ens porta i,
sobretot, d'allò que hem vingut ací a parlar.

Jo li torne a dir: el que vosté vulga saber de
la conselleria pregunte-ho, seguisca el canal procedimental adequat que
vosté tindrà l'adequada.
.
.
I clar que contestarem!
Contestem a tot.
Sàpiga que estem molt tranquils.
Fixe's si
contestem, fixe's si contestem, que ací en esta mateixa sala
n'hi ha persones que m'han demanat per escrit informació
d'expedients i, després, no han vingut a veure'ls a la
conselleria.
Imagine's, vostés, si estem disposats a
contestar.

Este govern no té absolutament res a amagar, ho
té tot absolutament clar i transparent.
I el que ens sorprén
és que les persones que estan en responsabilitats públiques,
en altres grups polítics, doncs, no siguen capaços de saber
distingir el que són operacions de caràcter estrictament
mediàtics, interessats des del punt de vista polític, en cap
incidència en la societat i que l'única cosa que fan
és desqualificar en general la classe política, doncs, al
final, s'embarquen ahí i se troben amb els resultats que
estan.

Miren vostés, la societat valenciana
està, en general, molt tranquil·la, molt confiada amb el seu
govern, molt confiada amb el seu president, molt contenta i molt satisfeta
del nivell de gestió del govern i de les institucions
públiques valencianes.
I no n'hi ha cap dada, ni
demoscòpica, ni estadística, ni de cap altra classe, que
demostre el contrari de l'afirmació que els acabe de dir.
Al
Partit Popular, i la persona que està parlar-los, des del
màxim reconeixement a les manifestacions que vostés fan, el
màxim respecte a les manifestacions, ens ve molt bé que
estiguen vostés instal·lats en este tipus de consideracions,
perquè este tipus de consideracions, de veritat, els allunya dels
interessos de les persones que tenen una vida normal i corrent.

A les persones d'Espanya, de la Comunitat
Valenciana, el que els interessa en estos moments és una
situació de desocupació i de crisi econòmica en
què el principal responsable, no l'únic, el principal
responsable és el govern socialista del senyor Rodríguez
Zapatero, un president del govern que va dir que no n'hi havia crisi
econòmica, que després ha dit que n'hi ha crisi
econòmica, que va dir que no passaríem dels tres milions
d'aturats, que estem en tres milions i mig d'aturats i que no
troba cap fórmula per a poder traure tantes i tantes famílies
de la situació tan dramàtica que té des del punt de
vista de l'ocupació i de les mínimes condicions de vida
per a poder tindre una vida digna.

Això és el que els preocupa a la immensa
majoria de la gent, a este govern i a esta persona que els està
parlant.
L'altre tema, van a vore vostés com en molts poquets
dies desapareix del panorama, i, vostés, una vegada més,
hauran entrat al sac d'una estratègia estrictament
mediàtica, interessada, amb finalitats espúries des del punt
de vista polític i que no els conduïx més que a un
aïllament, i, sens dubte, no a connectar amb els interessos reals de
la societat valenciana.

Jo, em torne a posar a disposició de tots
vostés per a contestar aquelles qüestions que vostés
consideren que jo estiga en condicions de contestar-los.
No se preocupen
perquè en això actuaré amb absoluta
transparència, com sempre he fet, i sense eludir cap tipus de
responsabilitat.
Però, vostés estiguen tranquils
perquè en esta conselleria no n'hi ha absolutament ninguna
qüestió que els puga representar a vostés cap dubte.
I
el que és més important per a vostés i per a
nosaltres, en la societat valenciana, encara menys.
La societat valenciana
està hui molt ben estructurada, té una cohesió social
molt assentada, i, sens dubte, té moltíssima confiança
en les institucions i, fonamentalment, en què en estos moments
pilota el president de La Generalitat.

Moltes gràcies.

El senyor Maluenda:

Moltes gràcies a vosté, senyor
conseller, per la seua compareixença, i el felicite per la seua
intervenció.

Senyories, se suspén la sessió que
continuarà el proper dimarts dia 10, a les deu i mitja del
matí, amb la compareixença, si Déu vol, perquè
saben que està malalta encara, de la consellera
d'Indústria, l'honorable senyora Belén Juste.

Gràcies a tots.

(Se suspén la reunió a les 17 hores i 25
minuts)