RTVV%2020210923HTML.html





Comissió de Radiotelevisió Valenciana i de l'Espai Audiovisual realitzada el dia 23 de setembre de 2021.
Comença la reunió a les 10 hores i 37 minuts.
Presideix la diputada senyora Estefania Blanes León.
Reunió número 12/ i II.

La senyora presidenta:

(Inoïble) … la comisión que va ser ajornada perquè hui pogueren efectuar-se totes les compareixences, perquè ja ho vaig explicar en l'anterior comissió, però ho torne a dir.
Demanar, a més, disculpes als compareixents, per la part que em correspon de responsabilitat, per no haver-los-ho comunicat abans i haver-ho confirmat, com solem fer.
De vegades, l'ordenació de l'ordre del dia fins a l'últim moment du aquestes coses.

Agrair, com sempre, que estiguen presents com sempre que els hem demanat que compareguen.

I ara la secretària passarà llista per vore si hi ha quòrum.

(La secretària passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Moltes gràcies.

Donar ànims a la companya Mercedes que ha tingut un accident d'última hora i per això la seua no assistència, i desitjar que tot vaja el millor possible i es recupere prompte.

A partir d'ara, el vicepresident… Bé, pot entrar la compareixent, perdó, i ara després ja farem els canvis.

Compareixença de la presidenta de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació, senyora Mar Iglesias García, per a informar sobre l'execució del contracte programa, sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís (RE número 21.
561)

La senyora presidenta:

Mentres es prepara la compareixent, dir que anem a substanciar el punt 2 de l'ordre del dia, que és la compareixença de la presidenta de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació per a informar sobre l'execució del contracte programa, sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís, amb registre d'entrada 21.
561.

I quan estiga preparada, pot iniciar la seua intervenció.

La senyora presidenta de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Bon dia, senyories.

Aquesta és la meua primera compareixença davant aquesta comissió com a presidenta en funcions de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació, càrrec que vaig començar a exercir el passat 9 de gener.

El dia d'abans, el 8 de gener, el senyor Enrique Soriano, va renunciar al càrrec de president de la corporació i en aplicació de l'article 6.
2 del Reglament del consell rector vaig assumir el càrrec de presidenta en funcions.

Aquest article assenyala que en supòsit d'absència, malaltia o incapacitat sobrevinguda, o per causes legalment establides, la suplència de la persona titular de la presidència correspondrà al titular de la vicepresidència.
I, com saben, la llei no preveu que la presidència en funcions tinga la mateixa posició que la presidència.

Tot i això, com a vicepresidenta el meu deure és substituir Enrique Soriano fins que ho considere el consell de l'audiovisual.
I he mantingut el meu compromís amb els mitjans públics valencians.

Dit això, senyories, els done complida informació sobre l'execució del contracte programa de l'any 2020 segons em demana el Grup Parlamentari Compromís.

La Llei 6/2016 establix els instruments normatius en els quals s'ha de concretar els objectius de servei públic que ha de desenvolupar la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació.
Aquests instruments són el mandat marc i el contracte programa.

El mandat marc fixa els objectius generals de la funció de servei públic i les línies estratègiques que ha de perseguir i aconseguir en la prestació del servei.
El mandat marc va ser aprovat per les Corts Valencianes el 9 de febrer de 2017 per a un període de sis anys.
Aquest mandat marc és l'eina fonamental per a establir el model de radiotelevisió autonòmica valenciana i amb la qual desenvolupar els objectius i les obligacions de la programació de la corporació i la seua societat.

L'objecte del mandat marc és traslladar les directrius de les Corts Valencianes a la corporació per a complir els objectius generals de la prestació del servei públic de radiotelevisió, de forma que aquest siga un element de vertebració de la realitat social, econòmica i cultural de la Comunitat Valenciana i de la seua diversitat territorial; la promoció de la llengua, i també establir el funcionament democràtic i la pluralitat, la transparència, l'accés dels grups socials i polítics i la independència dels i de les professionals que hi desenvolupen la seua feina, fent compatible el principi fonamental d'utilitat pública, rendibilitat social i la viabilitat econòmica dins dels criteris de legalitat i control dels recursos i transparència, prudència econòmica i eficiència.

El contracte programa, el segon dels instruments normatius, ha de desenvolupar els objectius generals i de programació continguts en el mandat marc.
I és precisament l'execució d'aquest el motiu d'aquesta compareixença.

Com saben, el primer contracte programa es va signar l'1 de juny de 2018, amb una vigència de tres anys sense possibilitat de pròrroga.

L'article 44 de la Llei 6/2016, de 15 de juliol, determina el contingut que ha d'incloure el contracte programa, inclosos els instruments de control, que són la comissió de seguiment i la comissió competent de les Corts, on ens trobem ara.

Ara donaré compte de l'execució del contracte programa de l'exercici 2020, però inclouré també algunes dades d'enguany per al seu coneixement.

Recentment hem rebut l'informe de compliment del contracte programa del qual els parlaré ara.
L'expresident de la corporació, Enrique Soriano, ja va comparéixer davant d'aquesta comissió per a informar del compliment del contracte programa dels anys anteriors.

En el moment en què s'aprovà el primer contracte programa, la televisió d'À Punt encara ni tan sols estava en funcionament.
I ara tenim més elements de judici, més criteris per a fer previsions més ajustades sobre els objectius de servei públic als quals ens podem comprometre amb l'assignació pressupostària consignada.

Cal puntualitzar que el 2020 ha sigut un any atípic marcat per la pandèmia de la COVID-19 i el confinament estricte de tota la població.
L'emergència sanitària va alterar de manera significativa el funcionament, les previsions i les rutines de treball dels mitjans de comunicació.

Tot va canviar d'un dia per a un altre en el moment en què el govern de l'estat decretà el confinament domiciliari al mes de març.
Tota la programació d'À Punt Mèdia es va modificar de manera urgent per a poder satisfer les demandes d'informació i entreteniment de la societat valenciana.
Cal tenir en compte que les retransmissions d'actes, festes i esdeveniments públics marcats en l'agenda dels mitjans de comunicació es van cancel·lar amb unes Falles i la Magdalena que estaven a punt de començar.

Tots els serveis s'hagueren de reorganitzar i adaptar ràpidament per la necessitat d'impulsar el teletreball total o parcial dels diferents departaments.
L'adaptació a aquesta nova situació es va fer de manera urgent, però, sobretot, a l'inici algunes activitats van quedar molt afectades.

A més, cal recordar que a principis del mes de març, coincidint amb l'estat d'alarma i el confinament estricte de la població, va canviar la direcció general de la societat i el nou director general, Alfred Costa, començà a treballar en unes circumstàncies insòlites.
També es va canviar la direcció d'informatius d'À Punt, la direcció de comunicació i màrqueting i la direcció d'explotació i enginyeria.

Fet aquest recordatori, com bé saben, el contracte programa disposa, d'una banda, els objectius específics que desenvoluparà la corporació; d'altra, s'establixen els compromisos necessaris per al compliment d'eixos objectius i, tot això, també, en funció de les aportacions amb càrrec a la Generalitat per a la prestació del servei públic.
A més, s'establixen els sistemes d'indicadors de garantia de qualitat dels serveis i de compliment d'objectius.

El primer objectiu específic que apareix és el de garantir una informació de qualitat.
La informació de proximitat ha de ser una presència rellevant, amb l'objectiu de promoure la cohesió social i territorial i promoure el debat públic.
Per a complir aquest objectiu disposem del llibre d'estil, la segona edició de la qual ja s'ha editat i presentat.
S'ha fet una revisió acurada i s'han introduït canvis aportats tant pel consell de la ciutadania com pel la comissió de seguiment del llibre d'estil que es reunix tots els mesos per a posar en comú els diferents temes que van sorgint en el treball diari.

També comptem amb el consell d'informatius, al qual li correspon vetlar per la independència, l'objectivitat i la veracitat de les informacions difoses.

El consell d'informatius ha elaborat un informe anual publicat en el web de la corporació on s'afirma literalment que el conjunt de professionals que hi participen de la rutina productiva elaborant els contingut informatius han treballat amb llibertat, atés el seu criteri ètic i professional i sense rebre pressions des de dins o des de fora, llevat òbviament d'aquelles friccions provinents d'una disparitat de criteris a l'hora de redactar, editar o contar les informacions amb els respectius editors i editores, caps de redacció o direcció, que s'entén que forma part inherent del tarannà de cada professional.

Amb el confinament es triplicaren les hores de directe cada dia.
Així, es realitzaren més de 170 hores al mes, des de les set del matí a les deu de la nit, amb programes informatius especials.

Els serveis informatius han cobert totes les compareixences i sessions de control dels representants valencians i s'han posat les infraestructures tècniques de la corporació a l'abast de les institucions per a facilitar l'accés a la informació de la resta de mitjans de comunicació públics o privats.

A més, s'han retransmés totes les rodes de premsa i compareixences del govern espanyol i s'ha oferit una anàlisi amb una mirada valenciana de tot el que estava passant.

L'esforç de tot el personal de la corporació i de la societat ha sigut extraordinari.
A l'abril s'incorporava la nova direcció d'informatius amb un nou projecte.

En l'aspecte organitzatiu s'ha reforçat la competència professional dels serveis informatius.
Hem posat en marxa la redacció especialitzada per seccions temàtiques: política, economia, societat, cultural i internacional.
La finalitat d'aquesta reorganització és aprofitar el coneixement en profunditat en cadascuna de les àrees i també les fonts pròpies de cada professional.

El segon objectiu és la promoció de la llengua i la cultura valenciana.
El sector cultural està patint de manera molt greu les conseqüències de la crisi pandèmica.
Per aquest motiu s'han subscrit un total de 15 acords i convenis de col·laboració de contingut cultural.

La col·laboració amb l'Institut Valencià de Cultura ha donat com a resultat la producció de formats relacionats amb la cultura i destinats a la televisió, la ràdio i la web d'À Punt Mèdia.

En l'àmbit cultural, les graelles de ràdio i televisió han oferit una gran quantitat de programes que posen en valor molts dels noms propis dels diversos àmbits culturals, tant del present com del passat, això inclou tant els informatius com diversos programes que tracten de literatura, música, arts escèniques i cinema.

També s'han fet continguts diferenciats de vocació transmèdia i complementats amb material didàctic.

Els programes culturals i divulgatius han suposat un 24,17 % de les hores d'emissió.
A aquestes hores s'ha d'afegir les retransmissions en directe d'esdeveniments especials.

Com saben, enguany la majoria dels esdeveniments festius i culturals no s'ha pogut celebrar.
Tot i això, À Punt ha emés esdeveniments gravats d'altres anys.

En la ràdio s'emeten 1.
691 hores de programació cultural, la qual cosa representa el 24,66 % del total.
Enguany, a més, s'ha fet ràdio teatre amb l'Operació Elefteria.
Eixe any -perdó- se va fer Elefteria.

En l'últim trimestre de l'any 2020 s'han emés setmanalment concerts de música de grups valencians.
També s'han fet retransmissions especials, com ara la Mostra de València-Cinema del Mediterrani, els premis de l'audiovisual valencià i els premis de les arts escèniques.

Pel que fa a la relació amb aquestes i altres organitzacions del sector audiovisual, À Punt els ha donat suport de diferents maneres: cobertura informativa, patrocini o dotació de premis, com és el cas de la Mostra de València - Cinema del Mediterrani i del Festival Internacional de Cinema d'Alacant, de l'Skyline Benidorm Film Festival, del festival Prime the Animation i de la Mostra Internacional de Cinema Educatiu, i també un conveni mantingut amb l'associació Mediterrània Audiovisual per a la promoció de l'audiovisual educatiu valencià.

També es va signar un conveni amb el Palau de la Música per a la promoció i difusió, cobertura informativa i d'emissió en diferit dels concerts i activitats que programa el palau.

Pel que fa al doblatge, la crisi de la COVID-19 ha provocat molts problemes, ja que en doblatge es treballa amb una antelació d'uns dos mesos (inintel·ligible) … i la crisi sanitària ens obligà a refer la planificació prevista, ja que durant el confinament els treballs de doblatge no es dugueren a terme per garantir la seguretat dels treballadors.

Promoure el pluralisme, la diversitat i la cohesió social, i la igualtat entre homes i dones és un dels altres objectius de la corporació.
Els programes i informatius aposten per la participació d'agents socials, d'experts i expertes, amb l'objectiu de transmetre una imatge igualitària, plural i no estereotipada de dones i homes de la nostra societat.

Es posa especial atenció a les anomenades minories socials, tant en la informació general com esportiva.
La perspectiva de gènere ha impregnat els nous mitjans de comunicació públics i s'apliquen criteris d'igualtat entre homes i dones tant en la gestió interna com el tractament informatiu i en la producció i difusió de continguts.

En l'àmbit de la promoció de la igualtat entre dones i homes, el consell rector aprovà el 14 de febrer de 2020 el primer pla d'igualtat.
El pla el va elaborar una comissió amb representació de les organitzacions sindicals i els professionals de la corporació i la societat.
En aquest pla es contemplen mesures dirigides a evitar qualsevol tipus de discriminació laboral entre homes i dones.

La crisi sanitària, una vegada més, ens va obligar a ajornar la implantació d'algunes mesures previstes per al 2020 en reduir-se al mínim imprescindible el treball presencial als centres de treball.

La reunió de constitució de la comissió de seguiment es va fer el 6 de juliol, una vegada fa finalitzar el confinament.

A hores d'ara, la corporació està adaptant el pla d'igualtat als requeriments del Reial decret 901/2020, del 13 d'octubre, pel qual es regulen els plans d'igualtat i el seu registre, i el Reial decret 902/2020, del 13 d'octubre, d'igualtat retributiva entre dones i homes.
Aquests reials decret no estaven aprovats en el moment que es va redactar el pla d'igualtat.

Un altre punt important és l'objectiu de garantir l'accés universal als continguts audiovisuals, especialment de les persones amb diversitat funcional auditiva o visual.
El contracte programa establix que s'implementaran les mesures necessàries per a aconseguir els percentatges de programació televisiva diària accessibles a les persones amb discapacitat sensorial auditiva i visual, previstos en la Llei general de la comunicació audiovisual, 7/2010, del 31 de març.
En l'informe de compliment, en la pàgina 13, s'aporten les dades detallades.

Com a resum, podem dir que, tant en audiodescripció com en hores emeses en llengua de signes, se superen les hores requerides en el contracte programa.
De fet, el mínim d'hores setmanals d'audiodescripció i de llengua de signes és d'una hora i mitja, i À Punt ha fet una mitjana de tres hores setmanals d'audiodescripció i quatre en llengua de signes; en canvi, en subtitulació no es va arribar al mínim de les 57 hores setmanals i es van realitzar una mitjana de 52.
Cal aclarir que durant les primeres setmanes del confinament va haver-hi problemes amb la subtitulació en directe per la quantitat de persones que compartien el mateix espai i on no es podien guardar les distàncies mínimes exigides per a garantir la seguretat, el treball per torns, etcètera.

La conseqüència d'aquesta situació sobrevinguda va ser que, durant les setmanes inicials del confinament, no es va poder mantenir el ritme de subtitulació en directe, i, per tant, no es pogueren subtitular totes les hores en directe que s'haurien fet en condicions normals.
Aquesta situació es va poder resoldre en unes tres o quatre setmanes, reorganitzant els torns de les persones que treballaven de manera presencial i, sobretot, implementant equipaments de teletreball en les cases dels treballadors i treballadores.
Per tal de millorar aquesta situació i mirant cap al futur, la corporació i la Universitat Politècnica de València hem signat, a octubre de 2020, un conveni de col·laboració per a fomentar la investigació en l'àmbit de la intel·ligència artificial en els processos de traducció automàtica i subtitulació assistida per ordinadors en temps real.

Un altre objectiu és garantir l'accés dels grups polítics i socials significatius.
La presència dels grups polítics i socials en els mitjans de comunicació és instrument essencial per al debat democràtic i la lliure expressió d'opinions.
L'empresa GFK s'encarrega d'elaborar un informe trimestral per a analitzar el pluralisme polític i social en els mitjans audiovisuals públics.
Aquests informes, dels que ja disposen, ens donen informació del compliment del marc establert en el contracte programa i el resultat és satisfactori, o siga que les xifres mostren el pluralisme de la Radiotelevisió Valenciana.
A més, per a complir aquest objectiu, la corporació compta amb el suport del Consell de la Ciutadania, l'òrgan assessor en matèria de programació i continguts, aquest òrgan està treballant ara en una proposta per a regular el dret d'accés, que esperem estiga acabada en breu.

Potenciar la indústria audiovisual és també un objectiu que marca el contracte programa que, per al 2020, preveia una inversió de 21 milions d'euros, dels quals s'han executat un total de 24,5 milions d'euros.
L'increment d'inversió s'ha cobert a càrrec dels romanents dels pressupostos del 2016.
Totes les dades detallades les poden consultar en l'informe, en la pàgina 48.

D'altra banda, el contracte programa disposa que la corporació ha d'establir relacions, principalment, amb altres mitjans de comunicació públics mitjançant instruments de col·laboració i d'intercanvi per a ajudar a projectar el treball dels creadores i creadores valencianes de l'audiovisual fora del nostre territori.
Així, La mort de Guillem, una coproducció d'À Punt amb TV3, és un exemple d'una col·laboració fructífera, va ser una de les fites de l'any passat ja que va registrar un 11 % de quota i més de 200.
000 espectadors, i ha estat guardonada amb els premis de l'audiovisual valencià, del Festival Internacional de Televisió, Guió i Cinema de Los Ángeles, i els premis Gaudí.
Un altre exemple és la pel·lícula Federica Montseny, la dona que parla, una coproducció d'À Punt , TV3, i IB3, que s'estrenà de manera simultània en els tres canals el passat 8 de març amb motiu del dia de les dones.

D'altra banda, per tal de promoure la transició a l'economia digital, els mitjans públics valencians es van concebre com una plataforma multimèdia.
És una aposta per l'economia digital i pel consum a la carta en relació amb els nous hàbits de consum audiovisual.
El 9 de març es posà en marxa una nova plataforma web que ha ajudat a millorar els fluxos de treball; a través d'aquest web es difon contingut informatiu, el text, vídeo i àudio, es pengen tots els continguts dels programes de ràdio i televisió sota demanda i altres exclusius també del web.
També s'emet en línia el canal de televisió i de ràdio i altres senyals de vídeo en moments puntuals per a esdeveniments concrets.
Al llarg del 2020, s'ha potenciat l'ús de les retransmissions en streaming amb l'objectiu que cap contingut d'interés es quedara sense cobertura, és el cas de les compareixences, sessions de control, tant a les Corts Generals com a les Corts Valencianes.
La programació dels mitjans de comunicació públics valencians ha de fomentar una gestió racional dels horaris, i per això està dissenyada des de l'inici de les emissions perquè els programes del prime time de dilluns a dijous no acabe més enllà de les dotze de la nit.

Quan a l'objectiu de protegir la infància i la joventut, la programació s'ha dissenyat perquè els continguts que puguen perjudicar els menors no s'emeten entre les sis del matí i les deu de la nit, d'acord amb la carta de valors per als continguts infantils i juvenils en què es concreta la política de protecció del menor en les emissions i ens els continguts d'accés en línia.
A més, les APP específiques per a xiquets i xiquetes disposen de control parental.

Volem destacar les actuacions de la La colla durant el confinament en col·laboració amb la conselleria d'educació i tota la comunitat de professorat i mestres que enviaren vídeos amb salutacions i material docent per a penjar en el web de La colla.
En el temps de confinament, des d'À Punt s'envia un butlletí diari amb continguts seleccionats de La colla i altres preparats especialment per a l'ocasió, per a entretenir i alhora educar els més menuts, que aquells dies estaven sense escola a casa.
Per a completar l'oferta es fa crear un programa setmanal que consistia en vídeos familiars que s'enviaven des de casa i amb la col·laboració de les escoles, d'uns trenta minuts de durada, que s'emetien els dissabtes en la tele d'À Punt.
El programa va durar setze setmanes.
El projecte es va tancar amb un programa especial per a la fi de curs.
També s'incrementà l'oferta matinal dirigida als xiquets i xiquetes, i es van emetre campanyes de conscienciació sobre hàbits d'higiene.
La colla va rebre al llarg d'aquest període més de mig milió de visites.

Pel que fa a garantir la continuïtat en la prestació de servei i la plena cobertura del conjunt del territori, des del 2018 el senyal de ràdio arriba a més del 90 % de la població.
Sobre la xarxa de repetidors de televisió, els esforços s'han orientat a garantir la màxima cobertura territorial amb l'emissió del senyal a través de la xarxa de repetidors de l'antiga radiotelevisió valenciana, la titularitat del senyal és de la Generalitat.
La cobertura radiofònica també es presta a través de TDT i tots els continguts de ràdio i televisió són accessibles igualment a través del web.
A l'any 2020 es van dur a terme diferents accions de màrqueting destinades a millorar el coneixement d'À Punt Mèdia als municipis.
A més, es manté vigent el conveni de col·laboració amb la xarxa d'emissores municipals valencianes que permet intercanviar continguts i fer produccions conjuntes.
Al 2020, es van fer dos programes promoguts des de la xarxa, El musiquer i el magazín setmanal El rall, que enguany ha passat a ser un magazín diari de dilluns a divendres.
Passe a detallar els indicadors i la gestió i eficiència econòmica.

Per tal de complir amb els objectius, el contracte programa establix tot un seguit d'indicadors de gestió i eficiència que poden consultar a la pàgina 24 i següents de l'informe.
Però, a més, els detallaré que la xifra de subvencions concedides a la corporació del 2020 va ser de 56.
268.
000 euros; en el pressupost consolidat s'ha executat el 99,63 % en el 2020.
Tots els romanents que restaven del pressupost de l'any 2016 s'han utilitzat en 2020 per a augmentar les inversions en produccions audiovisuals valencianes.
Les aportacions a les inversions en immobilitzat es van concentrar especialment en l'any 2017, però han continuat durant la resta d'exercicis.
Al 2020, el pressupost aprovat per les Corts per a inversions va ser de 2.
093.
000 euros.

Pel que fa a les inversions en tecnologia i sistemes d'emissió, al llarg de l'any 2020, marcat per la pandèmia i el confinament, cal destacar la tasca que ha desplegat la direcció d'explotació i enginyeria per a possibilitar el treball de la plantilla en temps rècord.
Aquesta nova forma de treball va ser possible mitjançant l'adquisició d'equipament informàtic addicional.
L'augment de les connexions per a videoconferències, tant per a reunions virtuals com ara per a fer directes, s'ha pogut cobrir per l'ampliació de l'amplària de banda de la connexió d'internet del centre de Burjassot, i, sobretot, gràcies a una reorganització de la logística per part de la direcció que va permetre que en pocs dies prop de dos-cents treballadors i treballadores pogueren desenvolupar les tasques des de les seues cases.

Les altres inversions corresponen a l'augment de les inversions fetes en anys anteriors.
En aquest apartat destaca la robotització de les càmeres i també la realitat augmenta de l'Estudi 3, que es va presentar la setmana passada, i els primers plecs de la futura sala polivalent que permetrà, en un futur breu, la realització de programes tant de ràdio, como ara de televisió, en un mateix locutori i plató i des d'un únic control.

Pel que fa a la despesa del capítol de personal, l'objectiu de despesa en el contracte programa per al 2020 era de 23.
517.
000 euros, i es va pressupostar una quantitat finalment de 23.
899.
000 euros, la mateixa quantitat que al 2020.
Finalment, es van executar 22.
044.
000 euros.
Cal remarcar que el xicotet increment en aquest pressupost, en relació a la quantitat establerta en el contracte programa es deu a l'increment dels salaris de l'any 2020 per a tot el personal del sector públic.

Passe a explicar l'apartat de publicitat.
La publicitat és una font essencial per a l'obtenció d'ingressos per a complementar els que tenen origen en els pressupostos de la Generalitat i estan destinats a la prestació de servei públic que té encomanada la corporació.
Durant els tres anys que està en funcionament la televisió valenciana, s'ha comprovat que els objectius, quant a ingressos publicitaris previstos en el contracte programa 2018-2020, eren impossibles d'assolir en el panorama actual.
L'expresident de la corporació, el senyor Enrique Soriano, ha explicat en aquesta cambra, en diverses ocasions, les raons per les quals aquests objectius no s'han pogut complir.
Aquesta situació es va agreujar al llarg del 2020 amb la situació sanitària que ningú s'esperava, tampoc quan es van dissenyar els pressupostos; de fet, la previsió d'ingressos publicitaris per al 2020 va ser de 2,5 milions d'euros, però el mercat publicitari va entrar en crisi per la paralització de totes les activitats no essencials; de fet, segons Infoadex, el mercat televisiu a Espanya ha caigut un 27,4 %.
Totes les televisions autonòmiques han minvat al voltant d'11,4 %.
En el primer semestre, les pèrdues del mercat publicitari són de vora 326 milions respecte al mateix període de l'any anterior.
Malgrat aquesta situació, durant l'any 2020, À Punt Mèdia va facturar un total d'1.
500.
000 euros en publicitat en el conjunt de les tres finestres: ràdio, web i televisió.
Per tipus de suport, la televisió d'À Punt va concentrar el 92,8 % de la inversió; la ràdio va tenir un 5,5 % de la inversió; i el web un 1,7 % de la inversió.

Respecte del 2019, s'observa un augment de la inversió publicitària del 30,3 %.
Al 2019, la facturació total va ser d'1.
231.
000 euros, i, al 2018, de 816.
000 euros, la qual cosa confirma la tendència ascendent dels ingressos any rere any.
La captació d'ingressos publicitaris es realitza a través de l'empresa Bluemedia i també de manera directa pel departament de publicitat d'À Punt.
A més, la federació d'organismes de ràdio i televisió autonòmiques, Forta, comercialització la publicitat d'À Punt per a tot l'estat espanyol.
Així mateix, les campanyes d'informació que siguen d'interés públic de la Generalitat es consideren integrades en les quantitats consignades en els pressupostos anuals.
Tenen totes les dades referents als ingressos en publicitat del 2020 en la pàgina 50 i següents de l'informe.

I les dades del 2021 són positives.
La facturació publicitària en el primer semestre de 2021 mostren que, de gener a juny, À Punt ha incrementat un 75 % la seua facturació respecte a les xifres de l'any passat.
A més, durant els primers sis mesos de l'any s'han incorporat 65 anunciants nous a la cartera d'anunciants d'À Punt.
Mentre que diversos estudis d'agències de mitjans, com ara Magna, apunten a un creixement del mercat publicitari espanyol al voltant del 15 % per al 2021, À Punt creix seixanta punts per damunt de la previsió del mercat.
Cal destacar que enguany el 57 % de la facturació prové d'anunciants valencians que mantenen el seu suport als mitjans de proximitat per a les seues estratègies comercials; de fet, les empreses valencianes interessades en promocionar els seus productes i serveis en À Punt incrementen la facturació un 67,33 % respecte a l'any 2020.
En el primer semestre del 2021, À Punt ha facturat més de 850.
000 euros, quantitat que al 2020 era de 489.
000 en el mateix període.

Passem, ara, als indicadors qualitatius i quantitatius que inclou el contracte programa.
El sistema d'indicadors ens permet controlar el compliment dels objectius i compromisos que estableix el contracte programa.
El primer indicador fa referència a la varietat programàtica general, és a dir, cal mesurar el conjunt de l'oferta de la programació.
En aquest sentit, la plataforma de mitjans públics valencians oferix una oferta generalista que abasta tots els gèneres: informatiu, esportiu, ficció, entreteniment, infantil i juvenil, cultural i divulgatiu, i tot un seguit de programes dels anomenats «híbrids», aquells que integren diferents gèneres o subgèneres.
Als tres informatius diaris de la televisió, matí, migdia, i nit, s'ha de sumar La qüestió, un espai de debat i entrevistes d'actualitat que es va emetre fins al juliol i, després, el nou espai setmanal d'anàlisi d'actualitat i debat, A la Ventura, que en la nova programació passa a ser diari.

En esports es van oferir retransmissions esportives i programes, com ara Va de bo!
, que inclou la retransmissió de la partida de pilota més destacada de la setmana, o, Des de la banda, que s'ocupa del futbol base; també de la pilota i les històries dels personatges vinculats a l'esport valencià.
Enguany, la Finestra esportiva és el nou espai de retransmissions en el qual es presta una atenció especial a l'esport femení i a les disciplines minoritàries.
L'empresa GFK, en els informes trimestrals, audita el compliment d'aquests indicadors.
Segons els informes, la presència dels diferents macrogèneres està moderadament equilibrada.
En l'informe de compliment, a la pàgina 54, disposen d'un resum dels tres primers trimestres ja que en el moment de la redacció de l'informe de compliment no disposaven encara de l'últim trimestre.
De tota manera, les seues senyories ja disposen de tots els informes de l'empresa externa que fa aquest estudi.

El segon indicador s'ocupa de verificar la varietat genèrica per franges horàries.
La diversitat s'ha de garantir en totes les franges per a no discriminar cap segment del públic.
Tant en la televisió com en la ràdio n'hi ha una àmplia varietat de programes; a més, la programació canvia el cap de setmana per a adaptar-se a l'ús que la ciutadania fa dels mitjans de comunicació.
L'indicador de la diversitat informativa es garantix amb un ús ampli dels gèneres que composen el macrogènere d'informació: informatius, tertúlies, debats, entrevistes, documentals.

Pel que fa a l'indicador de pluralisme polític i social, com ja hem esmentat, l'empresa GFK ja ha elaborat des del 2019 una anàlisi de pluralisme polític i social dels continguts d'À Punt Mèdia de manera trimestral.
L'objecte de la investigació són els continguts audiovisuals de la ràdio, el web i la televisió d'À Punt.
Els mitjans de comunicació públics valencians estan compromesos a promoure els valors cívics, democràtics, socials i culturals d'una manera transversal en tota la programació.
El respecte a l'audiència suposa complir en eixa graella en els horaris i programes anunciats.
En aquest sentit es respecten els límits en les insercions publicitàries complint les pautes establertes en el llibre d'estil i en el codi de conducta sobre l'activitat comercial i publicitària de la corporació.

D'altra banda, el compromís en hores d'emissió en funció de la naturalesa de la producció és la següent: un mínim del 70 % de quota de producció pròpia i de pròpia externalitzada; un màxim del 30 % de quota de producció aliena.
L'auditoria de GFK conclou que À Punt compleix amb aquest compromís del contracte programa.

I de l'indicador d'audiència, el mateix contracte-programa ja diu que la quota d'audiència és un paràmetre que no ens ha de tiranitzar.
El contracte programa fixa com a objectiu al final del període de vigència que l'audiència d'À Punt se situarà en la mitjana de les audiències del total de les cadenes autonòmiques i ponderaran els respectius pressupostos per habitant.
Per a fer el càlcul, s'han considerat les tretze televisions públiques autonòmiques i s'ha arribat a la conclusió que la quota mitjana d'audiència ponderada amb el pressupost per habitant de cada televisió era del 3,6, i la mitjana de l'audiència anual d'À Punt en 2020 va ser d'un 3 %.
Per tant, no s'assoleix eixe objectiu.

No obstant això, com sempre hem remarcat, les previsions del contracte programa es van realitzar quan la televisió encara ni tan sols estava funcionant.
No oblidem que els hàbits de consum, tant de la televisió com en la resta de mitjans de comunicació, han canviat radicalment en els últims anys, i les previsions no podien tenir en compte aquests canvis.
Tot i això la quota de televisió d'À Punt ha crescut significativament en 2020 i continua la tendència ascendent.
De fet en 2019 la mitjana anual va ser d'un 2,1 % i en 2020 pujà fins al 3 % de quota mitjana anual.
Durant el període de confinament els espectadors augmentaren un 45 % respecte a la primera setmana de març.
À Punt ha crescut un 43 % en 2020 respecte a l'any anterior i va acabar desembre amb el seu rècord històric mensual en eixe any, un 3,8 %.

A partir de setembre, amb l'estrena de la nova temporada televisiva, la quota de la televisió va augmentar fins i tot per damunt dels mesos de confinament.
Un total 4.
352.
000 valencians i valencianes han contactat amb À Punt en alguna ocasió al llarg de 2020, la qual cosa suposa una cobertura del 90,1 % de la població.

Enguany, 2021, continuem observant aquesta tendència ascendent.
Per posar alguns exemples, al mes de març vam assolir un 4 % de quota mitjana.
Recordem que la televisió enguany ha complit tres anys, només tres anys des de la seua creació.

Espais com Bona vesprada, L'Alqueria Blanca, L'hora fosca, el programa d'investigació Zoom, són les noves apostes que han tingut molt bona acollida, juntament amb els informatius que sempre han tingut molts bons registres d'audiència, i programes com Atrapa'm si pots, Trau la llengua i Tàp zàping són ja veterans en la televisió.

Al llarg de tota la programació especial de les falles de setembre quasi 1.
200.
000 valencians i valencianes han seguit en la televisió pública les retransmissions falleres.
Vam arribar al 10,5 % d'audiència amb l'especial de la Cremà, tot i això malgrat el futbol.

Per acabar la resposta a la primera pregunta, no vull tancar-la sense fer referència al segon contracte programa entre la Corporació i el Consell que, com vostés saben, està pendent de signar-se.
L'any passat es va començar a treballar en una proposta junt amb la Secretaria Autonòmica de Prospectiva i Comunicació, la intenció és adaptar el text per aconseguir els millors mitjans audiovisuals possibles per als ciutadans i per a les ciutadanes per diverses raons relacionades amb la pandèmia que encara estem patint, com també per la no dedicació a temps complet de la presidència en funcions i, a més, de forma cabdal, com a conseqüència del canvi de criteri de l'Agència Tributària relativa a les devolucions de l'IVA, el ben cert és que encara no estem en condicions de tenir el contracte programa per al període 2021-2023.
La proposta aprovada pel consell rector en febrer ja no és adequada, especialment pel tema de l'IVA, ja que en la proposta es preveia una partida d'ingressos per 10 milions d'euros per la devolució de l'esmentat impost, que finalment deixarà d'ingressar-se.
Aquesta inesperada i inusual situació ha fet que molts procediments s'ajornaren.
Des de la Corporació som els primers interessats en tenir un marc per a complir amb el servei públic que tenim encomanat.

No obstant això, cal afegir que el mandat marc que encara està vigent ens marca els objectius i la missió dels mitjans de comunicació de la Generalitat, i es treballa amb normalitat seguint els criteris del contracte programa que ha acabat.

Per últim, també s'ha de tenir en compte les conseqüències del canvi de criteri de l'Agència Tributària, un problema que afecta, com saben, a totes les televisions públiques de la Unió Europea.
No es tracta d'un tema menor perquè, per a establir uns compromisos, obligacions i objectius realistes als que els mitjans públics poden arribar cal saber el pressupost consignat per a realitzar la nostra missió.

Gràcies per la seua atenció.
I em tenen a la seua disposició per als aclariments que siguen necessaris.

La senyora presidenta:

Moltíssimes gràcies, senyora Iglesias.

Bé, ara és el torn de les intervencions dels grups parlamentaris, començant pels proposants, en este cas pel grup Compromís, que tindrà 6 minuts per a la seua primera intervenció.
Quan vullga, senyora Álvaro.
(Pausa)

Perfecte.
Senyora Álvaro, quan vullga.

La senyora Álvaro Cerezo:

Gràcies, presidenta.

I gràcies, senyora Mar Iglesias, per la seua compareixença hui.

En primer lloc, m'agradaria demanar-li disculpes en nom del meu grup per la seua interinitat, a vosté i a la resta del Consell Rector, ahí els grups parlamentaris d'estes Corts hem fallat, i jo voldria reconèixer eixa errada i, al mateix temps, exigir-ne als companys i les companyes de comissió que fem un pensament al respecte.
Tot i que, com vosté ha apuntat, ara estem a expenses del Consell de l'Audiovisual i esperem aviat una ràpida solució.

Pel que fa a l'objecte d'esta compareixença seua.
En primer lloc també agrair-li la deferència i les dades.
Ens complau la idea de poder comptar enguany amb un contracte programa, i esperem que siga tan aviat com quan s'aproven els pressupostos de 2022.
I ahí ve la meua pregunta: creu vosté que serà possible?

El que ha passat enguany no pot tornar a passar.
En primer lloc perquè la situació de la pandèmia mundial ens ha superat tots els sentits.
I, en segon lloc, perquè, tot i les seues explicacions, a mi em queden buits i llacunes informatives respecte al per què encara no tenim un contracte programa en 2021.

La primera de totes és perquè hi ha dues interpretacions del mandat marc i de la llei que estipulen que el contracte programa no és prorrogable, açò ho deixa ben clar.
I el meu grup entén que, sent així i malgrat la signatura siga en juny i en desembre, la programació anual que marca el contracte programa s'ha de respectar.
I eixa programació anual a més ha d'establir eixes quantitats a destinar, però també pren valor quan a les hores de programació de ràdio i tele, de ràdio, insistisc, i tele.
També inclou el mandat marc els continguts, i molts dels debats que s'han generat durant 2021 al voltant dels continguts de Radiotelevisió Valenciana ens els haguérem estalviat si haguérem tingut el contracte programa en temps i forma.
I això, senyories, és quelcom que haurem d'establir en la llei, la caducitat exacta del contracte programa, així com també la possibilitat o no de pròrroga del mateix.
Ho deixe damunt la taula per als meus companys i companyes de comissió.

Però tot no s'acaba en una reforma de la llei, hi han altres coses que, si cal esclarir, s'esclariran, com, per exemple, la no convocatòria de la comissió mixta que ha de vetlar per l'execució i compliment del contracte programa.
Durant 2021 la comissió mixta no s'ha reunit, tal com apunta la memòria d'À Punt anual que vostés ens han lliurat durant esta setmana.
I dita comissió no s'ha de convocar des de Radiotelevisió Valenciana.
Són vostés qui tenen les competències per a convocar-la.
Així que no és excusable de cap manera la manca de control que ha hagut en aquest sentit.
I a cadascú el que li pertoque.
I, a més a més, el compliment estricte de la llei que s'ha de reflectir en el contracte programa i que a hores d'ara desconeixem com va a fer-se.

Des del meu grup som conscients de la mancança de finançament de la Radiotelevisió Valenciana com també de la resta del país, però no per això hem de deixar de banda les nostres obligacions legals.
En les mans dels grups parlamentaris està complir amb la llei i assegurar-nos que en el pressupost del 2022 l'augment per a la Radiotelevisió Valenciana no siga mai inferior al 0,3 % dels pressupostos de la Generalitat Valenciana.
, però la del Consell Rector i de la corporació està en seguir el mandat estricte de la llei.
I tot i que som conscients, i tant, de la dificultat en què ens trobem ara per a engegar un segon canal, des del meu grup no renunciem que això siga possible algun dia i que es reflectisca en el contracte programa.
I sobretot a engegar el més ràpidament que se puga un segon canal per a la ràdio, la ràdio, la gran oblidada.
Quan parlem del segon canal, quan des de Compromís ha parlat sempre del segon canal, tot el món pensa en la tele, ningú ha pensat mai en la ràdio, una ràdio fórmula en valencià que espente al sector cultural del nostre país.
I no, no és un somni, és un deute amb la nostra cultura que està en la llei i que esperem poder veure reflectit en el proper contracte programa.

Mire, este mes els valencians i les valencianes ens hem de felicitar, com no pot ser d'una altra manera, de la unió de dos ràdios a la ciutat de València importants, dos ràdios que comptaran ara amb dos vials per a poder desdoblar la seua programació.
I nosaltres, la Radiotelevisió Valenciana pública, no podem tindre un segon dial eminentment cultural, tal i com marca la llei.
I ho deixe ahí, i és una de les coses que m'agradaria veure en eixe contracte programa que esperem arribe tan aviat com s'aprove en els pressupostos.

Sap perfectament que nosaltres des de Compromís, com sempre, lluitarem per eixe finançament just per al País Valencià i també per a la nostra Radiotelevisió Valenciana.

Els demane a vostés que continuen amb el compliment de la llei, que un dia votàrem en este ple i que va comptar amb més suports dels que calien inicialment, i que facen que continuen sentint orgull de la nostra radiotelevisió pública.

Han demostrat en més d'una ocasió que poden fer-ho.
Nosaltres els espentem perquè continuen així, i esperem poder, el més aviat possible, parlar d'un contracte programa 2022-2023 en condicions.

Moltíssimes gràcies.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyora Álvaro.

Ara si el vicepresident pot ocupar el lloc, així seguirem amb el debat.

(Ocupa la presidència el vicepresident de la comissió, senyor Fernando Llopis Pascual)

El senyor vicepresident:

És el torn de paraula de la portaveu d'Unides Podem.
Quan vosté vullga, comence a donar-li a la marxa, senyora Blanes.

La senyora Blanes León:

Molt bé.
Moltíssimes gràcies.

I moltes gràcies, senyora Iglesias, per la seua exposició.

Jo crec que… en l'anàlisi del compliment d'aquest contracte programa, jo crec que hem de ser conscients que no és un any normal i, bé, tot ha influït en la nostra vida, i jo crec que també en els resultats.
Per tant, jo crec que s'hauria de fer, no tant un seguiment estricte, sinó una posada en context de la situació en què hem viscut.
I, per tant, tant les dades numèriques, que a vegades són molt sofrides, com tot en general, hauria de ser, com he dit, posat en context.

Ha parlat que evidentment el tema de la informació d'actualitat és un dels eixos principals i fonamentals.
Jo crec que precisament aquesta situació pandèmica el que ens ha pogut donar l'oportunitat és de poder posar en valor la necessitat d'eixos informatius propers, de qualitat, en la nostra llengua i d'una manera, com dic, bé, tan propera com el dia a dia i sobretot de la proximitat territorial que dóna una televisió autonòmica com la televisió pública.

Per tant, jo crec que ahí ha pogut influir per a bé en els resultats del contracte programa, però també és cert que evidentment han influït i de manera negativa en altres projectes que podrien tindre previstos com el tema cultural, el tema de les tradicions, evidentment han sigut molt afectades i, per tant, això cal tindre-ho en compte.

Però després quan s'ha parlat del tema del doblatge, a mi sí que m'agradaria, no sé, fer-li un poc la pregunta de quines han sigut les condicions materials que han impossibilitat eixe compliment, perquè així com ha hagut una adaptació increïble, no?
, per a tota la resta de treball i de funcions que han hagut de fer-se, tant des de casa com d'altra manera, que s'ha hagut d'adaptar tot el personal a les circumstàncies i també els espais a les circumstàncies, ¿per què no ha sigut possible en el tema del doblatge i també, sobretot, en allò que afecta a la subtitulació?
Perquè, per a mi…, i això sí que no sé si està previst, però sí que m'agradaria vore-ho en el nou contracte programa, seria el tema d'incrementar, en certa manera, tot el que és l'accés dels continguts de les persones amb diversitat, tant siga sensorial com auditiva com visual, perquè pense que una hora i mitja d'audiodescripció o cinc hores d'interpretació en llengua de signes és molt poc, molt poc, si volem realment arribar a tots i a totes i també en la subtitulació.

Després, bé jo crec que la col·laboració demostra que és efectiva quan es fan programacions conjuntes, com han sigut, com ha dit, la mort de Guillem Agulló o Federica Montseny.

I, després, una cosa que, per anar acabant, sí que dir-li que el tema de la publicitat… En esta mateixa comissió vam parlar també del tema de la publicitat, en esta mateixa sessió que va ser ajornada, si consideren que, així com es demanava, hi ha capacitat d'eixa flexibilització que es demanava o no.
Nosaltres entenem que no, que s'ha de mantindre, tant en temes de la llengua quan en temes de, per exemple, en la programació de pel·lícules, etcètera.

I, simplement, dir que, evidentment, estem en la revisió d'aquesta llei perquè queden buits, buits legals que la pràctica ens ha demostrat que cal modificar, com el tema de la interinitat o el tema de la pròrroga del contracte programa i altres molts que jo crec que són el punts que caldrà abordar.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora Blanes.

Es el turno de palabra del portavoz del Grupo Parlamentario Vox Comunidad Valenciana, señor Pascual.

El senyor Pascual Pérez:

Muchas gracias, señor presidente.

Buenos días a todos.

Señora Iglesias, pues, nada, agradecerle su comparecencia hoy aquí que, como bien ha comentado, ha sido la primera.

Bueno, un hecho previo que me ha llamado la atención es que esta solicitud de comparecencia está firmada el 4 de julio por la señora Àlvaro y se registra un mes más tarde, el 5 de agosto.
Y, claro, aquí era el objetivo de que viniese aquí el presidente de la corporación a dar cuenta del contrato programa.
Entiendo que, por la fecha de registro, se referían al cumplimiento del contrato programa en 2019, porque… Bueno, y un día después de este registro fue cuando la corporación registró en la Cortes Valencianas el informe de cumplimiento del año 2019.

A mí no me consta que en las carpetas de la comisión esté reflejado el cumplimiento del contrato programa del año 2020.
Pero, bueno, he ido tomando notas con lo que usted ha estado comentando.

Lo que vemos en ambos informes y en los datos que usted ha dado es el continuo incumplimiento, año tras año, de los ingresos por publicidad que se fijaban en dicho contrato.
Los ingresos por publicidad en el año 2018 debían de ser de cuatro millones de euros; como usted ha comentado, solamente se ingresaron 816.
000.
Los ingresos por publicidad en el 2019 tenían que ser seis millones, solo se ingresaron un 1.
231.
000, poco más del 20 %.
Y en 2021 lo presupuestaron en dos millones medio y solamente han llegado a un 1.
600.
000.

¿Y esto a qué se debe?
¿Cuál es la lectura?
Pues, básicamente, por el interés que genera la cadena, que ya les digo yo que es prácticamente nulo.
Porque otro de los indicadores que nos llama poderosamente la atención es que es una televisión pública que, por lo tanto, pagamos todos religiosamente con nuestros impuestos -recuerdo que nos cuesta 68 millones de euros cada año mantener la televisión y pagarles a ustedes el sueldo-, pero esta televisión, pues, no cumple con los mínimos de la cuota.
2019 deberían haber tenido 2,3, tuvieron 2,1; 2020, según contrato programa, 3,6, obtuvieron el 3; usted ha dado un dato de un mes del 2021, supongo que es el mejor, yo me he ido al último y es un 2,8, el de agosto, datos de agosto.
Entonces, pues, claro, no se cumple con los con los mínimos que se establecen en el contrato programa.

Y otro que nos llama poderosamente la atención, otro dato, es que, para ser un informe y usted venir aquí a dar cuentas de unos asuntos que se supone que son técnicos, está plagado, completamente plagado de excusas, cuando todos los indicadores pues no salen, no les dan.

En definitiva, desde mi grupo parlamentario nos parece, la verdad, que el cumplimiento o el no cumplimiento de este contrato programa no deja de ser una tomadura de pelo a todos los valencianos porque, cuando queda demostrado que los números no se están cumpliendo y de forma reiterada, vemos que las consecuencias de este incumplimiento son nulas.

Muchas gracias.

(Ocupa la presidència la presidenta de la comissió, senyora Estefania Blanes León)

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyor Pascual.

Ara serà el torn de Ciudadanos.
El senyor Llopis tindrà també 3 minuts per a la seua intervenció.

Quan vullga.

El senyor Llopis Pascual:

Muchas gracias, señora presidenta.

Bienvenida compañera aquí, a las Cortes Valencianas.

Bueno, varias cosas, que yo creo que me ha parecido interesante su exposición y agradezco los datos, que nos hubiese gustado tener algunos por escrito, que hubiésemos podido prepararlo mejor, porque como nos basamos…, bueno, por lo menos la información que tenía yo por escrito era del año anterior.

Varias cosas que me parecen importantes, ¿no?
Es decir, usted ha hecho referencia a que su forma…, al estar usted como interina, eso dificulta un poquitín el trabajo del día a día.
¿Y considera usted que el Consell está bloqueando su nombramiento?
Es una pregunta que nos importa, porque aquí da la sensación, aquí da la sensación de que es responsabilidad de esta comisión; no, es responsabilidad del Consell, es responsabilidad del Consell, tanto esto como, ahora mismo, de que no tengamos programada en 2021-2023, que ahora mismo À Punt, un ente tan importante o los medios de comunicación valencianos tan importantes están trabajando sin contrato programa, sin los objetivos que tienen que fijar o los objetivos que deben cumplir.
Porque yo entiendo que trabajar sin objetivos es complicado, porque podemos plantear que son los mismos de antes, pero no.

Es cierto que el Consell o los grupos asociados al Consell o las comisiones que determina el Consell ni siquiera se reúnen, como ha dicho muy bien la señora de Compromís.
Y no es culpa de esta comisión ni es culpa de todos los grupos políticos, es culpa de socialistas, Compromís y Podemos, punto y final; o sea, que no digamos que es culpa de todos.
No, la culpa es suya porque no trabajan, no trabajan, no hacen las cosas.
Yo no sé si están esperando al contrato programa al segundo advenimiento de Cristo, yo no lo sé, pero ahora mismo lo que sí que es cierto es que no lo tenemos.

Dos cosas importantes, que usted ha comentado que la publicidad es un elemento esencial, pero, según los datos, solamente supone un 2 % del presupuesto total de los medios comunicación; luego, no será tan esencial.
¿Hay que mejorarlo o hay que incrementar esa presencia de la publicidad o no?

Después, desde el grupo político de Ciudadanos, presentamos la semana pasada una propuesta para que, desde los medios comunicación públicos valencianos, se apoyara a la industria audiovisual valenciana, dotándoles de más presupuesto, de más inversión, por un lado, y, por otro lado, pues, de que se fijarán objetivos de cumplimiento a la hora de renovar estos contratos, ¿vale?
La izquierda y Vox votaron en contra de esta propuesta.
Me gustaría conocer su opinión al respecto.

Ya se ha comentado aquí, básicamente, el tema de publicidad, los aspectos que no se han cubierto.
Pero a mí sí que me gustaría que me reflexionara sobre un aspecto, ¿no?
Hay algo que dice pluralisme polític i social, y pone ok.
Sin embargo, nos levantamos este verano con algunas informaciones en las que À Punt manipulaba directamente la información con respecto a la vacunación, directamente manipulaba, mentía.

Yo, creo, que un medio comunicación ganarse ese prestigio es importante y lo que no podamos encontrarnos los valencianos es que un medio comunicación descaradamente, descaradamente, con datos fáciles, tergiverse unos datos que cualquier estudiante de primero de la universidad podría conocer, dando información, uno, para que el gobierno después diga que À Punt Mèdia, diga que estamos por encima de la vacunación, cuando eran datos absolutamente falsos, absolutamente falsos.
Me gustaría saber si se ha tomado alguna medida para evitar que estas manipulaciones se puedan producir en À Punt.

Y, para acabar, otro de los aspectos que usted indica es el famoso índex de quantia i diversitat d'audiència, que también pone como ok.
Y me gustaría preguntarle si se contempla o considera importante que, dentro de esta diversidad de la audiencia, se…

La senyora presidenta:

Senyor Llopis.

El senyor Llopis Pascual:

…contemplan los aspectos territoriales.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyor Llopis.

Ara és el torn del Partit Popular.
El senyor Martínez farà la intervenció.

El senyor Martínez Fuentes:

Gràcies, presidenta.

Molt bon dia, senyora Iglesias, i gràcies per la seua presència hui ací, en la comissió.

Vosté, primer que res, voldria fer un apunt… Vosté ja ha parlat de l'informe de compliment que deuríem tindre en la bústia parlamentària.
He de dir-li que la tinc oberta en este moment i ací està l'informe de compliment del 2019; del 2020 no està per cap lloc.
Ho dic perquè no és la primera vegada que ací, en la comissió, falta algun tipus de document.
Ho dic perquè peguen una miradeta, a vore on pot estar.
No sé si vosté l'haurà registrat o l'haurà presentat per registre.
Però, bé, en qualsevol cas, en la bústia parlamentària -i la tinc oberta en estos moments- no està; voldria deixar-ne constància.

També pensava, senyora Iglesias, que hui venia a parlar-nos del contracte programa futur, però veig que no, veig que no ha vingut…, ha vingut a contar-nos una cosa que per a vosté…, tot, ens ha contat tota la part bonica, diguem, però no ens ha dit ni quan estarà ni res.
Mire, en estos moments ja portem 274 dies sense comptar amb aquest programa; si me permet el símil, com un embaràs, portem ara el temps d'un embaràs des que el consell rector va aprovar l'esborrany del contracte programa i seguim sense notícies, vosté no ens ha donat cap tipus de notícia.
No sé si a Ximo Puig li interessa molt este tema, però el que és clar és que hi ha una clara desídia, una deixadesa i un desinterès màxim.
Tinc clar que per al Botànic el tema dels terminis és una cosa que no els importa, sinó que els ho pregunten també als estudiants universitaris, que estan patint eixos endarreriments en les beques.

Vull plantejar-li dos qüestions sobre este tema: si pot donar-nos una data de quan estarà en vigor el nou contracte programa, perquè crec que és un tema clau; i si té un pla B, perquè alguna cosa tindrà prevista si no hi ha contracte programa.
Estem en un llimbs, estem a l'aire, no hi ha control dels objectius, no hi ha control d'eixos contingut i s'ha dit ací que els responsables som tots els grups parlamentaris.
Mire, no, ací els responsables són el Botànic i el consell rector en este cas i vosté, com a presidenta.

No ens ha dit res i pensava que anava a parlar-nos també del personal, el personal que està sense conveni.
Tres anys d'emissions i no hi ha un conveni.
Pretenen que el personal ara siga adscrit al conveni del personal laboral de la Generalitat Valenciana i m'agradaria que ens diguera, exactament, quina és la seua opinió; de la mateixa manera que m'agradaria sentir la seua opinió respecte a la limitació de la despesa en personal, que vosté sap que va ser un dels temes de conflicte el passat any.

Una altra qüestió que m'agradaria, perquè ha parlat de continguts, és l'externalització.
Hi va haver també un conflicte respecte a l'externalització dels informatius, en este cas de L'oratge, d'un contracte amb L'oratge, que vosté sap que els informatius també no es poden externalitzar, però, bé, vostés en van optar.
Voldria saber quina va ser la seua opinió, perquè sé que en el consell rector hi van haver diferents opinions al respecte.
Un contracte que no sabem com ha quedat finalment i que m'agradaria saber quina és la seua opinió i si hi ha algun altre contracte d'externalització en alguna cosa dels informatius.

I ja per a acabar, perquè el temps és el que és, sí que m'agradaria parlar-li de la seua situació.
La seua situació, que vosté ha començat a parlar d'ella, és una situació irregular, com vosté pot saber.
M'agradaria saber fins quan durarà eixa situació d'interinitat i si entén vosté que ha de formalitzar-se un contracte d'alta direcció per a regularitzar la seua situació com a presidenta, com algun grup parlamentari ha demanat.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyor Martínez.

Ara serà el torn, per part del grup Socialista.
La senyora Mustafá, quan vullga, té 3 minuts per a intervindré.

La senyora Mustafá Ávila:

Gràcies, senyora presidenta.

No en faré ús.
Em disculparà, senyora Iglesias, perquè no seré tan rigorosa com ho haguera sigut la nostra portaveu, que ha patit un xicotet accident i per això soc jo la portaveu accidental hui.

Simplement agrair-li la seua informació.
Donar-li l'enhorabona per eixa tendència ascendent de l'audiència, per millorar inclús en alguns aspectes, com vosté ha assenyalat, allò que proposava el contracte programa, malgrat les circumstàncies excepcionals.
I poc més.
Em quedaré en això.

Gràcies.

La senyora presidenta:

Moltíssimes gràcies.

I ara la senyora Iglesias, doncs, podrà contestar a totes les qüestions que s'han plantejat en aquesta comissió.

Quan vullga.

La senyora presidenta de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Gràcies per les seues preguntes i comentaris.

Seguiré i tractaré de respondre totes les preguntes en ordre, segons he pres nota, però disculpen si, en el poquet de temps que tenim, doncs, no hem dona temps a respondre-ho tot.

La primera pregunta, que és coincident en diferents preguntes, ¿quan s'aprovarà el nou contracte programa i en quin moment està el nou contracte-programa.
En eixe sentit, cal dir que el contracte-programa, una primera versió, es va enviar a finals del 2020, al desembre del 2020, i després ha estat negociat en diverses ocasions i s'han tornat a enviar diversos esborranys.

Què ha passat?
No sé si recorden vostés, gener i febrer del…, vam tindre els pitjors moments de la pandèmia i, en eixe sentit, cal també recordar que no estic a temps complet i, en eixe sentit, també he d'entonar el mea culpa que no he pogut dedicar-li el temps que requeria a l'elaboració d'eixos canvis que s'anaven produint a poc a poc entre el Consell Rector i el Consell.

Dit açò, el contracte-programa sí que és veritat que té el seu sentit perquè establix unes característiques específiques, però tenim un mandat marc que es va aprovar a les Corts Valencianes i eixe mandat marc és pel qual ens guiem en qualsevol moment des de la corporació i la societat.
No estem deixats de la mà de Déu en eixe sentit i seguim les directrius que ens marca el mandat marc.
I, a més, tenim com a exemple, a l'hora de preparar i de fer hores de ràdio, de televisió, de directrius més concretes, tenim el passat contracte-programa.
El que vol dir que no és una qüestió de vida o mort que no tingam el contracte-programa vigent.
De fet, altres televisions autonòmiques no tenen ni contracte-programa ni mandat marc perquè no s'ha pogut aprovar o renovar.

En eixe sentit, no vullc llevar-li tampoc valor al contracte-programa, que nosaltres volem que estiga quan abans.
La situació sobrevinguda tracta d'explicar-ho, igual, tal volta, caldria insistir més en quina ha sigut la situació per la qual no s'ha pogut.
Quan ja havíem enviat un esborrany que ja semblava definitiu, després, s'ha hagut de paralitzar tot pel tema de l'IVA quan s'ha canviat des de l'Agència Tributària el criteri per a tornar o no tornar l'impost.
Llavors, en eixe sentit, ahí sí que ens va trencar tota la negociació i tota la feina que s'havia fet.

Clar, hem de reformular completament des d'un inici i, en base a això, necessitem saber quins són els fons dels quals disposem per a poder establir eixes directrius específiques, eixos objectius.
Llavors, pense que en eixe sentit la nostra voluntat i la voluntat del Consell també, de tots dos, és que estiga quan més prompte millor, però tampoc és una situació cabdal que no pugam treballar sense contracte-programa.
De fet, estem treballant i estem treballant bé, en este sentit, perquè tenim el mandat marc en el qual fixar-nos i seguir eixes directrius.

Pel que fa a la demanda del segon canal tinc una bona notícia i és que en eixe contracte-programa que està per nàixer, per ser signat, sí que es contempla l'aparició d'un segon canal per a la ràdio, específicament per a música i programes culturals.

D'altra banda, pel que fa a les condicions materials de doblatge que han impedit els estudis, que han impedit doblar tot el que se volia, la situació dels estudis és una qüestió d'espai físic.
Vull dir, que fins que no es van poder…, i el doblatge, jo no he fet mai doblatge, però entenc que el doblatge requerix d'un aparell tecnològic que no tens a casa.

Una altra cosa és ja la subtitulació, que sí que recordem, per exemple, les dades que no vam arribar al mínim de 57 hores setmanals, però sí que van fer 52.
Vull dir, que la variació és mínima i les primeres setmanes del confinament va ser quan vam tindre eixos problemes amb la subtitulació en directe perquè es compartix un mateix espai i no es podien fer els torns necessaris.
En eixe sentit, la voluntat des d'À Punt Media és anar ampliant, només es puga, amb els recursos humans i econòmics que pugam, anar avançant en eixe sentit.

Aprofite per a comentar, repetir, que el segon canal per a la ràdio està inclòs en el pròxim contracte-programa.
Ahí és una de les qüestions, repassant quin és l'esborrany que tenim damunt la taula que està pendent de tancar l'apartat econòmic pel tema de l'IVA, sí que s'inclou un segon canal per a la ràdio amb música i continguts culturals.

Bé, pel que fa a la pregunta sobre si el contracte-programa que els hauria d'haver explicat jo era el del 2019, si no tinc mal entès, ja va comparéixer Enrique Soriano, l'anterior president… No?
No va presidir?
No?
(Veus) Jo diria que el senyor Enrique Soriano va comparèixer… (Veus) De tota manera els dic que la pregunta, que la tinc ací, literalment diu: «informar sobre l'execució del contracte-programa».
Execució és el l'últim any que s'havia presentat.
No puc parlar del 2019 quan jo pense que el 2019 sí que s'havia presentat l'informe de compliment.
No?
El del 2019 no està…?
(Veus) Sí, sí que està…

La senyora presidenta:

No és objecte de diàleg ara en la compareixença…

La senyora presidenta de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

No, perdone.
Sí, que no troben vostés la carpeta d'enguany, del 2020, del qual jo els he parlat.
Això és un problema que no depén de nosaltres.
Sí que em consta que el 9 de setembre es va enviar, això sí que tinc registre.
El 9 de setembre tinc registre… (Se sent una veu que diu: «No, això és la memòria».
Se sent una veu que diu: «Que vol una memòria anual, és que és això») És que és això.
Doncs, és que no sé que…

A vore, vaig a mostrar-los que…

La senyora presidenta:

Deixem a la senyora Iglesias que faça la seua compareixença i no…

La senyora presidenta de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

A vore, informe sobre el compliment d'objectius del contracte-programa entre el Consell i la corporació valenciana, exercici 2020, enviat per (inintel·ligible) … el 9 de setembre a les Corts, (veus) el dia a les 9…

La senyora presidenta:

Senyories, no entrem en debats.
(Veus)

Senyories, no entrem en debats i deixem que continue la seua intervenció.

La senyora presidenta de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Però no sé si jo he acabat en el temps o és que ha parat el temps.
O és que ja he acabat el meu temps?

La senyora presidenta:

No, és que no té temps per a la primera resposta, sempre que ens ajustem un poc a les segones.

La senyora presidenta de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Al temps…

La senyora presidenta:

Exacte.

La senyora presidenta de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Deixem per… Doncs, deixe de parlar?

La senyora presidenta:

No, no, pot continuar, pot acabar la seua exposició, tot el breu que puga ser per a poder fer les següents compareixences, però sense temps estipulat.
Quan vullga.

La senyora presidenta de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Bé.
I, únicament, pel que fa a la meua situació, entenc que ara mateix hi ha una infinitat de prioritats amb la pandèmia i que la meua no és una situació fàcil de resoldre, vull dir, no és senzilla.
Hi ha un buit en la llei que no contempla que la presidència en funcions tinga els mateixos drets i deures que la presidència.
Llavors, en eixe sentit, està en les mans de vostés canviar la llei, adaptar la llei o millorar eixa llei perquè això no passe o no torne a passar.
Com a vicepresidenta, el meu deure era substituir a Enrique Soriano fins que estiguera creat el Consell de l'Audiovisual, que ja ha passat, i fins que el Consell de l'Audiovisual, ara, decidisca i propose a les Corts la meua substitució o el meu nomenament.
Tot depén també del que se vullga fer.

Sí que és veritat que jo m'he vist en tot moment amb el suport dels meus companys, que fins i tot han demanat un nomenament provisional fins que es poguera fer, ja finalment, eixe nomenament definitiu de la persona que haja de dur la presidència de la corporació.
El consell rector, fins i tot, també va demanar que es fera eixe nomenament provisional i no ha obtingut cap resposta.

En eixe cas, entenc que el contracte que comentaven vostés és per a poder realitzar les funcions en les mateixes condicions que l'anterior presidència, però no s'ha pogut per qüestions legals, en no estar en la llei, no s'ha pogut fer.
En eixe sentit, jo sí que el que vull és agrair a la meua universitat, a la Universitat d'Alacant, la facilitat d'horaris que m'han donat i he fet la meua feina com sempre, no he faltat ni a les meues obligacions docents.
Això sí, m'he llevat molt de temps de descans i de dedicació a la meua vida familiar.
I la veritat és que també ho he fet amb gust i continue fent-ho amb gust perquè em crec que això és un servei públic essencial per a la societat valenciana.

I també reconec que esta feina és interessant, és gratificant, estic aprenent, estic coneixent gent molt important que també m'aporta.
I jo crec que també aporte la meua part professional i de gestió en temes de mitjans de comunicació i també l'acadèmica, el que es diu la transferència de coneixement.

Dit açò, no vull estendre'm més i, com que tindrem una segona ocasió, si m'he deixat alguna cosa, la torne a comentar.

Gràcies.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies.

Ara, els grups que vulguen fer ús de la rèplica, que diguen de fer ús.
I, per tant… El grup Popular tan sols?
Algú més?
I Vox i Ciudadanos, val.

Aleshores, començarem per Vox i tindrà 3 minuts per a per a fer el torn de rèplica.
Quan vullga senyor Pascual.

El senyor Pascual Pérez:

Muchas gracias, presidenta.

Gracias por sus respuestas, señora Iglesias.

Bueno, usted ha comentado que entre el Consejo Rector y el Consell ha habido varios envíos de borradores, primero en diciembre del 2020, y ha excusado también que falta, a lo mejor, de tiempo por no estar a tiempo completo.
Pero, claro, viene usted aquí y dice que el contrato programa no es algo de vida o muerte.
Y dice que, bueno, si no está el contrato programa, pues, nos tendremos que ir al mandato marco.

Pero es que el mandato marco en su artículo 3 dice: el contenido del mandato marco hay que desarrollarlo en el contrato programa que, según la Ley 6/016, debe elaborar el Consejo Rector de la Corporación Valenciana de Medios de Comunicación y debe acordar con el Consell de la Generalitat Valenciana cada tres años.
Si nos vamos al mandato marco nos tenemos que ir, sí o sí, a un contrato programa.
Entonces, la excusa que usted está dando, sinceramente, no sirve de nada.

Y, bueno, ahora, pues, les van saliendo más excusas, ahora vienen con lo del IVA para no aprobar el contrato marco, hay que reformularlo otra vez.
Bueno, pero es que ustedes, cuando aprobaron el contrato programa de 2018-2020, usted ha venido aquí también a dar como excusa que, claro, tampoco se sabían cuántos iban a ser los ingresos por publicidad, pero lo aprobaron.

También ha dicho que, hombre, no se podía tampoco saber cuáles iban a ser los niveles de audiencia que iba a tener la cadena, ni la acogida que iba a tener en la gente y demás, pero lo aprobaron.
Entonces, señora Iglesias, tampoco vale de excusa.

Y con respecto a la pequeña discusión que ha habido con el tema de si estaban o no estaban los informes, para que tengan también conocimiento los demás miembros de esta comisión, por parte de la corporación se ha registrado el informe anual correspondiente al ejercicio 2020 y se ha registrado a principios de agosto.
Pero lo que estamos solicitando desde la oposición es el informe sobre el cumplimiento de objetivos del contrato programa entre el Consell y la corporación valenciana.
Hay dos, está el de junio del 2018 a junio del 2019 y luego hay otro que es del ejercicio 2019 No nos consta, al menos no está en la documentación de esta comisión, el informe correspondiente al ejercicio 2020.

Usted ha comentado que lo habían registrado a principios de septiembre, estamos a una semana de acabar el mes de septiembre.
Ahora miraremos qué ha pasado, pero, bueno, básicamente, con los datos que usted me ha dado, la progresión es la misma: incumplimiento del contrato programa.

No hay más.
Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyor Pascual.

Ara serà el torn del senyor Llopis, també per un temps de 3 minuts.

El senyor Llopis Pascual:

Bueno, si me permite, señora presidenta, le voy a preguntar lo mismo porque no me ha contestado nada.
(Veus)

No, no, però si temps tenia tot el temps del món.
O siga, si al final…, en la segona intervenció té vosté tot el temps del món i, evidentment, si…, al final hi ha que tindre temps i ganes de contestar el que es pregunta.
Jo crec que és important com a mínim.

En principi, a mi m'agradaria que em diguera, ¿vosté pensa que el Consell no està atenent-se, donant-li la importància que té, un servei públic essencial per a la Comunitat Valenciana com són els mitjans de comunicació?
Perquè no està prenent decisions, entenc, no està treballant el Consell.

Després, contracte programa 2021-2023.
I vostés fan l'esborrany a final del 2020.
Poquet temps, no?
, per a entregar un esborrany amb totes les qüestions que s'han de fer després.
No s'ha treballat el suficientment en el consell rector…, no han treballat per a fer l'esborrany amb temps suficient per a tindre en gener de 2021 un contracte programa?
Jo crec que si s'entrega a finals de 2020… Però bé, és el que vosté diu.

Segon, li he preguntat pel tema de si considera important tindre en compte, per exemple, la diversitat o l'índex, tenint en compte que s'ha d'arribar a tots els valencians, també tenint en compte les diferencies territorials que hi ha en cada u…, dels valencians que tenim.
Que no és el mateix un valencià d'Alacant, de la Vega Baixa, de Castelló, i cal tindre en compte…, o si s'ha de tindre en compte.

Després, li he preguntat si considera important afavorir la indústria audiovisual valenciana dins del pròxim contracte programa.

I després, a mi el que continua preocupant-me, i no m'ha dit res, és -i estava comprovant-ho ara mateix, jo crec que ho haurien borrat- del 21 de juliol, un tuit de…, publicat també per À Punt, donant informació falsa sobre la vacunació.
Després s'ha continuat donat informació falsa sobre la vacunació, com si foren el Pravda.
Com si foren el Pravda en els pitjors temps, o el No-Do.
El No-Do.
És a dir, que no fa falta ser el No-Do.
Si evidentment este Consell no ha treballat bé la vacunació, no fa falta que la televisió pública valenciana faça mentires per a amagar eixa falta de compliment o del treball del Consell.

I jo el que li volia preguntar.
I després…, bé, no ho sé, quan tindrem el contracte programa?
O siga, tot són excuses… que si vosté no está a tiempo completo… No está a tiempo completo però està treballant bé.
Però el consell rector fa un esborrany a final del 2020 quan el contracte programa deuria començar al 2021, que no hi ha temps.
Però dona igual, ha passat pràcticament tot l'any i ningú ha fet res.
No tenim esborrany de programa.
I diu: «Pero hemos trabajado bien».
¡Claro que hemos trabajado bien!
, no vamos a incumplir ninguna cosa de un contrato programa que no existe.
Haurem de tindre un contracte programa, com a mínim, públic perquè tot el món sapiem què és el que vol fer la…, o quins són els objectius, que podrem estar d'acord o no.
Podrem estar d'acord.

Evidentment, a mi el que sí que m'agradaria és que els mitjans públics i la televisió valenciana no feren mentires.
I si la fan i s'enganyen, s'enganyen, doncs la rectifiquen -que això també pot passar- i no continuem donant informació falsa, tendenciosa, recolzant un govern que estava fent unes coses malament.

I li dic, crec que, al final, el Pravda o el No-Do són coses del passat.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyor Llopis.

El senyor Martínez tindrà el torn de 3 minuts per a la rèplica.
Quan vullga.

El senyor Martínez Fuentes:

Gràcies, senyora presidenta.

No incidiré en la falta de documentació, que ha quedat demostrat que no està.
Mire vosté com a presidenta quina és la responsabilitat que té que no estiga… (Veus) Però bé, no incidiré en eixe tema perquè ha quedat demostrat que no està.

Per un altre costat, senyora Iglesias, vosté parlava, dia que no estava a temps complet i que era una de les excuses per les quals no estava el contracte programa.

Mire, totes les persones que estem ací tenim les nostres circumstàncies personals i professionals, tots, val?
Però això no lleva per a complir la llei.
La llei està ahí i el contracte programa està per a complir-lo i per a complir els terminis, eh?
Les circumstàncies personals queden a banda.
Per tant, vosté és la màxima responsable, en estos moments, que estiguera en vigor.
Vosté i el Botànic, per suposat, i el Consell.

I perdone, però me ratifique en l'opinió de desídia i desinterés que li he dit en la meua primera intervenció.

Respecte a la seua situació, com li dia, hi han partits que han demanat que vosté tinga un contracte d'alta direcció, que vosté sap que és il·legal, perquè aixina ho ha dit la l'Advocacia de la Generalitat.
Per a ocupar eixe lloc s'ha de fer a través d'un concurs públic, prèvia convocatòria del consell audiovisual, que vosté ja ha reconegut, com tots sabem, que ja està constituït.
I volia que em diguera si sap quant va a efectuar-se eixa convocatòria, eixe concurs públic.
I, per un altre costat, si vosté té intenció de presentar-se a eixa convocatòria.
No ho sé, és una qüestió.

Una altra qüestió que volia plantejar-li és que vosté ha fet una proposta que ha elevat a la subcomissió de reforma de la llei, en la qual hi ha una retallada de les funcions actuals del director general.
A nivell de contractes se li lleven funcions.
I, per un altre costat, també el lloc de la presidència se fica el sou d'un secretari autonòmic.
M'agradaria que em justificara eixe tema.

Per un altre costat, respecte al tema del conveni dels treballadors, que no m'ha dit res, preguntar-li per l'informe de la conselleria d'hisenda que invalida eixe conveni, on està, quina valoració de l'informe fa vosté.
Un informe que, per suposat, el nostre grup va a demanar.

I, per un altre costat, el contracte que li he dit de l'externalització de L'oratge que està judicialitzat, quines conseqüències tindrà i que em diga exactament com ha quedat eixe contracte, perquè no ho sabem.

Respecte als informatius -i ja vaig acabant-, també se va crear un conflicte en el programa Bona vesprada, perquè, sent un magazín, donava informació de les vacunes -una altra vegada tornem, com dia Ciudadanos, al tema de les vacunes- sense passar el filtre d'informatius, que és el que té la competència de donar eixa informació.
Per tant, m'agradaria que m'ho aclarira.

I ja acabe, senyora Iglesias.
Mire, jo havia vingut a esta comissió amb predisposició d'informar-me, d'assabentar-me de les qüestions que vosté anava a aclarir.
Però està clar que ens anem sense saber quan estarà el contracte programa, sense saber de qui és la responsabilitat.
Estem en eixe limbe d'il·legalitat.
Una situació que diu «de caos»…, la mateixa sindicatura de greuges parla de caos de situació a nivell organitzatiu de la televisió.
Ens anem amb una presidència sense saber eixa presidència interina quan va acabar, sense saber els llocs de treball tampoc exactament, la situació que tenen els treballadors.
I devent a hisenda 25 milions d'euros en estos moments, com va a solucionar eixa situació?
És a dir, tota una sèrie de qüestions que vosté no ha explicat i espere que en un futur puga donar compte.

Gràcies.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyor Martínez.

Ara sí que ha d'intentar donar resposta al que ha quedat pendent.
Ara sí, amb un temps de 3 minuts per a l'última intervenció.
Així que, quan vullga, pot començar.

La senyora presidenta de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Gràcies de nou per les seues preguntes.

Perdone si en algun moment, senyor Llopis, no he pogut, però és no m'ha donat temps literalment.
Començaré per vosté perquè no se senta discriminat, perquè les seues preguntes no han sigut contestades cap ni una.

Pel que fa a allò que comentava vosté de la manipulació de dades en À Punt.
A vore, les persones cometen errades i després també se demanen disculpes.
És una de les qüestions que va passar.

I una altra qüestió que va passar pel que fa a eixes dades que vostés diuen que és manipulaven és que nosaltres acudim a una font i eixa font, si és institucional i agafa unes dades o unes altres, nosaltres no manipulem res.
Vull dir, nosaltres agafem eixes dades i les expressem.
Ahí és, com diuen, de matar el missatger.
En eixe cas, nosaltres en moltes ocasions, després de dades i dades… i tot el temps que tenim de donar dades, en algun moment podem equivocar-nos, i s'ha reconegut.
I no tinc ací l'informe, però tenim un informe que el consell rector ha rebut de l'explicació del perquè d'eixes equivocacions.
Si vol, li puc remetre eixe informe perquè tinga complida constància de que eixes errades no són per manipular, d'acord?

Una altra qüestió que em demanava vosté… Perdone, és que ni tan sols… Perdone, si està paralitzat el contracte programa i si no s'està treballant amb el contracte programa.
Jo el que vull deixar ben clar és que venim d'una situació sobrevinguda i no són excuses.
Si vostés no entenen que hem passat una pandèmia, com sabem tots, que després de passar eixa pandèmia hem tingut el canvi de criteri de l'Agència Tributària, doncs ahí jo no puc fer si vostés no ho entenen.
Però això ha paralitzat i ha trencat tota eixa situació.
Nosaltres teníem ja a punt de signar eixe conveni i ens vam trobar que l'Agència Tributària ens demanava l'IVA que ens havia estat tornat fins al 2019.
Ni tan sols podíem preveure que això podia passar.

En eixe sentit, no podem fer…, és que no sé com explicar-li que no podem fer res més i que no és una excusa.
És un fet.
És un fet sobrevingut i que nosaltres ahí no tenim…, ni el Consell ni nosaltres tenim res que pugam fer.

Alguna altra qüestió.
Insistisc que el 9 de setembre se va enviar…, vaig demanar ahir perquè comprovar que vostés podrien tindre les pàgines que jo els estava citant, que el 9 de setembre es va enviar l'informe de compliment del contracte programa de l'any 2020.
Que el mandat marc inclou que s'ha de fer un contracte programa està clar.
El que passa és que la llei general…, perquè damunt és el mandat marc i nosaltres seguim…, i no estem incomplint en cap cas les directrius d'hores, de tot el que es fa des d'À Punt.
En eixe sentit, treballem amb la tranquil·litat que no ens estem eixint del mandat marc i que estem oferint un servei públic de qualitat, amb el que és necessari el que ens demana la societat valenciana.

Per últim, no sé si comentar… Sí, un parell de coses.
Pel que fa a… És que no trobe la frase que li volia… És que hi ha una idea que tinc al cap, però ara no sé…

En el tema de la qüestió del conveni laboral, els primers interessats que el conveni laboral se signe són els treballadors i treballadores d'À Punt Mèdia i, també, la corporació i la societat.
S'estan renegociant algunes situacions que com que À Punt és un mitjà de comunicació, doncs ha de tenir una flexibilitat que necessitem que es reconega també en eixe conveni.

I pel que fa a l'externalització, perdó, que eixa és una de les qüestions que estava pendent, que és la que no trobava, no vull restar protagonisme, perquè una de les preguntes que ve a continuació va sobre l'externalització.
Per això espere que, a continuació, tinguen vostés complida resposta.

M'he passat?

La senyora presidenta:

No passa res.

La senyora presidenta de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Fins a quan estaré ací?
M'he passat?

La senyora presidenta:

Sí, sí.
Havia acabat el temps, però si té alguna qüestió que vol acabar de matisar el que siga; si no, passaríem a la següent compareixença.

La senyora presidenta de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Una frase última.
Fins a quan estaré ací?
Estaré ací fins que me necessite la corporació i per a treballar en el bon nom de la corporació i dels mitjans públics valencians.

Mentrestant, la resta de qüestions són sobrevingudes i espere que se normalitze com més prompte millor.
El meu desig i intenció és que se normalitze com més prompte millor.

Gràcies.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies.

Compareixença de la presidenta del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació, senyora Mar Iglesias García, per a explicar el projecte de pressupostos 2021 destinats a la corporació, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular (RE número 23.
926)

La senyora presidenta:

Ara sí que hem acabat aquest punt i, per tant, passaríem a la següent compareixença, que és la compareixença de la presidenta del Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació per a explicar el projecte de pressupostos 2021 destinats a la corporació, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular, amb registre d'entrada 23.
926.

Per a la seua intervenció, la senyora Iglesias.

La senyora presidenta de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Gràcies, senyories.

Ara passe a explicar el projecte de pressupostos de 2021, com ha demanat el Grup Parlamentari Popular.

Hem de recordar que l'article 37 de la Llei 6/2016, de la Generalitat, sobre els principis de finançament, disposa que el finançament mixt del servei públic encomanat a la corporació es materialitza en, d'una banda, una compensació per la prestació de servei públic, tal com s'establix en l'article 38 d'aquesta llei; també els ingressos derivats de la comercialització de la publicitat, com s'estableix en l'article 39 d'aquesta llei, i els ingressos derivats d'altres activitats comercials i mercantils pels serveis que presten i, en general, per l'exercici de les seues activitats o la cessió o venda de determinats continguts audiovisuals.

Així mateix, l'article 38.
1 de l'esmentada llei, que s'ocupa del finançament per la prestació del servei públic, marca que les compensacions per al compliment de les obligacions de servei públic es consignaran en els pressupostos de la Generalitat d'acord amb el contracte programa i mai no podrà suposar un import inferior al 0,3 % o superior al 0,6 % d'aquest.

L'import que s'hi destine haurà de ser, en tot cas, suficient per a garantir en tot moment que es preste el servei d'una informació de proximitat, dret de tots els valencians i valencianes, i no podrà destinar-se en cap cas per a sobredimensionar l'ens per damunt de la seua sostenibilitat financera.

La llei de creació de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació establix en l'article 8.
1 que la corporació exercirà la funció de servei públic directament a través de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació de la Comunitat Valenciana.
La corporació serà titular de la totalitat de les accions de la societat.

Aquesta estructura suposa l'existència d'un ens públic, la corporació, receptor de les transferències corrents i de capital, i una societat anònima, la SAMC, depenent, mitjançant la qual es presta el servei directament.
La vinculació entre aquestes dues persones jurídiques és de dependència de la societat a l'ens públic.
El fons del pressupost de la Generalitat per a la prestació de servei públic, per a la societat, són transferits mitjançant subvenció per l'ens públic a la societat, d'acord amb la llei de creació de la corporació.
Aquesta estructura descrita és singular en l'àmbit de la Generalitat i, per tant, cal un tractament específic.

En el desenvolupament de l'esmentada llei, es va aprovar per les Corts el mandat marc que establix els objectius generals de la funció de servei públic encomanat a la corporació i també a les societats prestadores.
La concreció d'eixos objectius generals i de programació continguts es va desenvolupar -com bé saben- a través del contracte programa que es va subscriure, que els he detallat abans.
El fons amb el qual es dota la SAMC té origen essencialment en el capítol IV del pressupost de la corporació, encara que també es preveuen ingressos procedents de la publicitat i la venda dels productes generals per a l'activitat que té encomanada.

No obstant això, els informes de fiscalització, tant de la corporació com de la societat realitzats en els anys anteriors, van examinar els comptes de totes dues entitats per separat, malgrat el que s'indica en la Llei 6/2016 i en el contracte programa.
En els informes s'estableix que s'han de comptabilitzar les operacions vinculades entre la corporació i la societat conseqüència dels serveis prestats per la corporació a la societat, com per exemple el servei de gestió de recursos humans a preu de mercat.
Així mateix, la corporació en anys anteriors havia de transferir a la societat les existències, és a dir, aquells continguts que sent de titularitat de l'entitat pública foren utilitzats per la societat en el procés de prestació del servei públic audiovisual.
Són aquestes produccions audiovisuals les que van ser contractades directament per la corporació i provenien de la selecció realitzada per l'Alt Consell Consultiu.

La conseqüència d'aquestes facturacions ha sigut que s'ha reduït el compte de resultats de la corporació i s'ha incrementat la de la societat.
Sent un grup indissociable corporació i societat, la refacturació realitzada no ha comportat cap corrent monetari entre totes dues persones jurídiques.
Les dificultats comptables a les que ens enfrontem anualment els mitjans públics han sigut expressades en aquesta cambra en més d'una ocasió per l'expresident de la corporació Enrique Soriano.
En tot cas, com bé saben, ja està en marxa la subcomissió que té com a objectiu estudiar les possibles millores en la modificació de la llei i repensar l'arquitectura dels mitjans públics.
I entrem ja en el fons del pressupost.

Al 2020 es realitzà un projecte de pressupostos per al 2021 per un total de 66.
378.
000 euros.
Aquest pressupost inclou també els ingressos per publicitat, per venda de productes, en el cas que hi haguera, i un aspecte molt important, la refacturació entre la societat -que acabem d'explicar- i que, com saben, és un tema recurrent en cada exercici pressupostari.
Per tant, i d'acord amb el que s'ha indicat adés, la corporació és la receptora de la quantia consignada en el Consell de la Generalitat per a la prestació del servei públic que té encomanat.
En l'avantprojecte de pressupostos de 2021 de la corporació, aquesta quantia era de 58.
297.
000 euros, la qual cosa suposa un increment de 2.
278.
000 euros respecte als 56 milions d'euros que va ser la quantia anterior.

Les úniques partides que augmenten en aquesta avantprojecte de 2021 són les del capítol I, a conseqüència de la pujada del salari del treballadors i treballadores públiques que va decretar el govern central.
Al 2020, la despesa prevista per al personal de la corporació i la SAMC era de 23.
899.
000 euros i va passar a 24.
306.
000 euros.
També, es va augmentar el pressupost dels treballs realitzats per algunes empreses, sobretot aquelles proveïdores de contingut que es va incrementar de 20 milions d'euros en 2020 a 21.
330.
000 euros en 2021.
En aquest moment és complicat parlar de l'execució pressupostària de l'exercici en curs, el 2021, ja que encara queden alguns mesos perquè finalitze l'any.
Tot i això, cal indicar que el canvi de criteri de l'Agència Tributària respecte a la deducció de l'IVA està ja tenint conseqüències en els comptes de la corporació i la societat.
Crec que és important explicar què ha passat en aquest assumpte.

Al maig de 2020 es rep per part de l'Agència Tributària l'inici de les actuacions inspectores en referència a l'IVA dels exercicis 2016 a 2020.
En eixe moment, ja ens van arribar notícies que a la resta de les televisions autonòmiques també les estaven inspeccionant i que l'Agència Tributària volia establir un criteri únic per a totes les televisions, ja que fins a eixe moment cada autonomia aplicava un criteri o un altre.
Es van iniciar les actuacions de la inspecció sol·licitant documentació.
Aquesta inspecció va estar, fins i tot, paralitzada des de l'octubre de 2020 fins al febrer de 2021, fins enguany, quan es torna a demanar documentació.
A l'abril de 2021, en acabar el període d'inspecció, se'ns comunica que l'Agència Tributària aplicava el criteri de prorrata financera, que és el més perjudicial de tots i que només es poden deduir entre un 2 % y un 3 %.
Es van presentar les corresponent al·legacions, i el 25 de maig d'enguany arribaren les liquidacions definitives en les quals no es va tenir en compte cap de les nostres al·legacions.
Cal recordar que tant la corporació com la SAMC havien tingut inspeccions de l'IVA en períodes anteriors del 17 i el 18, i la finalització del procediment va concloure al nostre favor, i l'Agència Tributària va procedir a la devolució dels imports sol·licitats íntegrament.
En el moment que s'inicia la inspecció, al maig de 2020, es paralitzen totes les devolucions fins a la resolució de la inspecció.

Les conseqüències derivades d'això són que en l'exercici 2019, l'Agència Tributària va anar ingressant les corresponents devolucions mensuals sense cap mena de revisió o inspecció fins al novembre del 2019.
Des de desembre d'eixe any, l'Agència Tributària va deixar de retornar les quantitats que corresponen a la liquidació de l'IVA.
Aquesta resolució de l'Agència Tributària té efectes en l'execució del pressupost de 2021; de fet, s'ha tractat estalviar en les partides on ha sigut possible sense que afecte els compromisos adquirits prèviament i, a més, per exemple, ens hem vist obligats a retardar la posada en marxa de l'estudi polivalent.

Per a finalitzar aquesta part de la meua intervenció, només avançar unes pinzellades de l'avantprojecte de pressupostos per al 2022, aprovat pel Consell Rector el passat 15 de setembre, i que va ser introduït en el sistema informàtic d'hisenda amb data de 16 de setembre, la setmana passada.
El Consell Rector és plenament conscient de les dificultats dels moments actuals, però també sabem que À Punt Mèdia és un servei públic essencial, la qual cosa es va posar de manifest d'una manera més evident al llarg del mesos de confinament.
A hores d'ara, és moment de mirar al futur d'una manera responsable; per eixe motiu, des de la corporació s'ha dissenyat un pressupost continuista.
Fins a la data de la inspecció actual havien deduït el cent per cent de l'IVA, tant en la corporació com en la societat, i l'Agència Tributària, com ja he explicat, sempre ens havia retornat eixos imports, per la qual cosa les despeses es pressupostaven sense IVA.

A partir de l'exercici 2022, i fins que es resolga en els tribunals el conflicte de l'Agència Tributària, haurem d'incloure com a despesa l'IVA no deduïble o, almenys, tenir la previsió de la seua necessitat.
Això suposa que el pressupost s'incrementa en totes les partides ja que inclou IVA que no és deduïble, excepte en el capítol I.
Per posar alguns exemples, els serveis exteriors és una de les partides afectades per l'increment, en aquesta partida s'inclou la despesa de la llum que tots vostés saben que ha patit unes pujades constants en els darrers mesos, i també s'inclou un increment en la despesa de manteniment de l'equipament.
A tot açò cal sumar-li també la quantia de l'IVA.
Les inversions, la despesa en continguts i la resta de partides es queden pràcticament amb les mateixes quanties del 2021.

I acabe esta part amb una consideració final, sí que confie que tots i totes tenim un mateix objectiu, que és continuar treballant perquè els nostres mitjans públics puguen anar creixent a poc a poc, i vull tancar aquesta part de la compareixença agraint la feina d'Enrique Soriano, qui va presidir la corporació des dels seus inicis fins l'any 2020, any molt llarg i molt complicat.

També vull posar en valor la feina del Consell Rector, el Consell de la Ciutadania, el Consell d'Informatius i l'equip directiu, i especialment és d'agrair l'esforç i la bona feina de les treballadores i treballadors d'À Punt Mèdia.
El mèrit d'haver aconseguit que la societat valenciana estigués informada al 2020 és tot seu, tot i les grans dificultats que es van patir.
I també, ara, continuen demostrant que els mitjans públics són necessaris i són un servei públic imprescindible.

Gràcies per la seua atenció.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies.

Ara, el grup proposant tindrà 6 minuts per a la seua intervenció.

La senyor Marcos, quan vullga.

La senyora Marcos Puig:

Muchas gracias, señora presidenta.

Bienvenida, señora Iglesias.
Más vale tarde que nunca.

Hoy, 23 de septiembre del 2021, viene a explicar el presupuesto de este año cuando en realidad deberían presentarnos el borrador del presupuesto del 2022.
La solicitud de esta comparecencia es del 2 de octubre de 2020, que conste en acta, señorías.

Señora Iglesias, mire, maquíllelo como usted quiera, y lamento decírselo porque en su situación de interinidad se tiene que tragar este sapo, pero estamos ante una televisión en ruina, sin audiencia, sin orden ni concierto, ante una televisión sin ley, señora presidenta.
Han acumulado pérdidas de casi noventa y ocho millones de euros; estamos sin contrato programa; usted, señora presidenta, interina, porque el Consell no se pone de acuerdo; sin convenio colectivo; la externalización judicializada, señora presidenta; y sin audiencia, sin público.
Y, señora presidenta, coincidirá conmigo en que no hay servicio público sin público.
¿Dónde está la televisión pública sostenible basada en el rigor, la transparencia y el pluralismo político del que presumían?

Pero, además, por los datos de los que disponemos, siguen ustedes en causa de disolución del consejo rector, señora presidenta, circunstancia que ustedes arrastran desde el primer ejercicio y, si no es así, señora Iglesias, hoy es un buen día para que demuestre lo contrario.

Yo le pregunto: ¿han hecho las liquidaciones de los presupuestos del 2018, 2019 y del 2020?
¿Por qué se lo pregunto, señora presidenta?
Porque usted sabe bien que existen dos causas de disolución del Consejo Rector que usted preside, señaladas en el artículo 18.
3 de la Ley 6/2016.

La primera de ellas se refiere a la liquidación del presupuesto.
De los ejercicios 2018, 2019 y 2020 a mi grupo parlamentario no le consta que ustedes hayan hecho liquidación, señorías.
Mucho nos tememos que jamás se ha hecho, a pesar de que la Sindicatura de Cuentas en su último informe fue muy clara y les recomendaba elaborar dicha liquidación para ver y para poder comprobar si ustedes estaban en causa de disolución o no, señora presidenta.
Esto es como lo del contrato programa; como no hay liquidación, no se puede valorar si hay que disolverles a ustedes o no, es una forma de eludir el cumplimiento de la ley.
Por eso, señoría, señora presidenta, yo le decía que usted está ante una televisión sin ley.

La segunda de las causas de disolución está relacionada con la obtención de ingresos propios, a lo que luego me referiré.
Analizando los ingresos que provienen de la Generalitat Valenciana, ustedes han vuelto a aumentar en el presupuesto los ingresos que vienen del bolsillo de todos los valencianos, 56 millones en cuanto a las compensaciones para el cumplimiento de las obligaciones de servicio público que vienen de parte de la Generalitat Valenciana, es decir, del bolsillo de todos los valencianos, 2 millones de euros más que en el ejercicio anterior; además, el Botánico les hizo el gran favor de aumentar ese presupuesto en 2,6 millones de euros; y, luego, por otro lado, está la publicidad institucional, de la que nadie habla, pero que también es un buen pico, señora presidenta.

Al final, la corporación valenciana de los medios de comunicación tiene un presupuesto de 68 millones de euros para 2021.
Eso es lo que les cuesta a los valencianos la televisión pública valenciana.
Y, por lo que está diciendo aquí, se están planteando aumentar incluso esas compensaciones, o sea, no sé si con la excusa del IVA o no, pero, bueno, estamos viendo que ustedes están intentando solicitar esto.

Analizando los ingresos propios -como decía- no cumplen, señora presidenta, y usted lo sabe, y así lo ha admitido usted incluso a una respuesta parlamentaria a mi grupo parlamentario, y, además, usted sabe que también eso no solo es prueba de la mala gestión, sino que es la segunda causa de disolución de su Consejo Rector, señora presidenta.

Nunca lo han hecho, nunca han cumplido y se ha admitido hoy aquí; quizá, por eso, no quieran tener contrato programa, porque sin contrato programa no hay segunda causa de disolución del consejo rector, y ustedes ahí se pueden estar de interinos no sé cuánto tiempo.

Señora presidenta, el señor Soriano no vino aquí a rendir cuenta del contrato programa anterior; el señor Soriano vino aquí a pedir el rescate de los grupos del Botánico, y eso está negro sobre blanco en el Diario de Sesiones.
Porque usted sabe perfectamente que cuando hay causa de disolución porque no se ingresan, tal y como establece en el contrato programa, los seis millones de publicidad propia, hay una excepción en la que se puede rescatar al Consejo Rector.
Y es efectivamente lo que vino aquí a hacer el señor Soriano, y los grupos del Botánico que le eligieron le rescataron, y aquí está la votación.
O sea, no intenten ustedes decir aquí que el señor Soriano vino a dar cuentas de nada; no, no, no, vino a pedir el rescate.

Yo le pregunto: ¿usted viene a pedir el rescate?
Yo creo que no.
Usted ha venido aquí a justificar el incumplimiento y el que ustedes se están saltando la ley a la torera.
Y usted ha venido aquí, efectivamente, a maquillar ese incumplimiento, que están ustedes por encima de la ley.

Yo le quisiera hacer más preguntas, pero no tengo más tiempo.
Le haré una pregunta más.
No le ha contestado a mi compañero anteriormente.
¿Me puede valorar el informe de la conselleria de hacienda que invalida el convenio de los trabajadores que llevan ustedes cuatro años negociando?

Y, por otro lado, también quisiera preguntarle por las consecuencias de que los tribunales le den la razón al comité de empresa en cuanto al procedimiento que está judicializado del tema de la externalización de L'oratge.

Gracias.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyora Marcos.

Ara si pot el senyor vicepresident?
(Pausa)

(Ocupa la presidència el vicepresident de la comissió, senyor Fernando Llopis Pascual)

El senyor vicepresident:

És el torn de paraula de la portaveu del grup Unides Podem.
Quan vullga, senyora Blanes.

La senyora Blanes León:

Moltes gràcies.

Jo, senyora Iglesias, li agraïsc molt l'esforç que ha fet per donar informació d'algo que no se li ha preguntat finalment.
Perquè jo, no sé, m'agradaria agafar directament el punt de l'ordre del dia que diu que és per a explicar el projecte de pressupostos de 2021 destinats a la corporació.

I després el grup sol·licitant es queixa que és que està registrat des d'octubre.
Evidentment tots els grups parlamentaris (veus)… -disculpe?
-.
Estic parlant directament amb la compareixent.

Per tant, jo ja li dic que li agraïsc moltíssim, perquè que esta sol·licitud estiga feta des d'octubre de 2020, bé, és una sol·licitud com qualsevol, també registrem moltes iniciatives, inclús compareixences, però després som els grups parlamentaris -li ho dic perquè sàpiga un poc com funcionem a la comissió-, som els grups parlamentaris els que decidim quin és el punt que volem portar a l'ordre del dia d'aquesta comissió.
Per tant, ha hagut temps perquè, si s'ha considerat oportú i necessari que vinguera a presentar eixe projecte de pressupostos de 2021, que s'haguera fet.
De tota manera, hi ha un altre mecanisme que és fer una correcció o una actualització, i tal vegada haguera sigut més interessant que ens poguera parlar del projecte que tenen per al 2022, que sé que ho ha fet breument, però tal vegada si haguera sigut la proposta haguera pogut aprofundir.

En quant als pressupostos, i per fer alguna intervenció referent al projecte que ens ha comentat per damunt que n'hi ha de pressupostos per al 2021, vosté planteja que es plantegen des del Consell Rector uns pressupostos continuistes perquè entenen la situació, però jo també he de dir que nosaltres sempre ho hem dit que per a mantindre un servei essencial, com considerem que és la radiotelevisió pública valenciana, s'ha d'invertir, perquè és una inversió.
Clar que la paguem entre tots i totes, i jo he de dir que jo personalment, i per part del meu grup, i jo crec que majoritàriament totes i tots paguem molt gustosament tots els serveis essencials que es presten al nostre territori, siga la informació i entreteniment, com és la radiotelevisió pública, com siga la sanitat, com siga l'educació, com qualsevol altre servei que es preste.
I, per tant, bé, ben invertits estan eixos diners.

I que els grups del Botànic ací no estem per a fer-li favors ni a vosté ni a ningú, sinó que nosaltres el que estem és per a garantir el compliment d'una llei que diu que el pressupost ha d'estar entre el 0,3 i el 0,6 % del pressupost de La Generalitat.
I, per tant, nosaltres farem per a garantir que això es complisca i que es destinen els recursos que, bé, que fan complir-se.
I sobretot, com bé li dic, per tal de garantir este servei públic que nosaltres considerem que s'ha de mantenir en unes condicions òptimes tant per al servei, tant per a l'usuari com també per al personal que el presta.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora Blanes.

Jo no sé la diputada del Partit Popular volia dir algo o en el seu torn de paraula?

La senyora Marcos Puig:

Simplemente, señor presidente, expresar la queja de esta diputada de que en el turno de intervención en el que la señora diputada de Podemos tiene que dirigirse a la presidenta, se dirija y haga alusión a mi intervención, que es una obviedad y son hechos que mi grupo presentó la comparecencia hace un año.
Es más…

La senyora Blanes León:

Senyor president, (inintel·ligible) … la compareixent.

El senyor vicepresident:

Senyor Pascual, portaveu del Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana.

El senyor Pascual Pérez:

Muchas gracias, presidente.

Muchas gracias, señora Iglesias, de nuevo por su exposición.

Bueno, con esta solicitud de comparecencia pasa un poquito parecido a lo que ha pasado con la anterior de Compromís, que como aquí también las comisiones se convocan de uvas a peras, pues cuando se solicita la comparecencia del presidente del Consejo Rector, resulta que el anterior presidente del Consejo Rector, el señor Enrique Soriano, hace meses que abandonó su cargo, cuando se suponía que tenía que venir aquí él a explicar el proyecto de presupuestos del año 2021, y ya estamos casi a finales del año 2021.
Así que, viendo pues la solicitud del Partido Popular, que es del 2 de octubre de 2020 y que se sustancia en septiembre de 2021, casi un año más tarde, a falta de unos días, pues, vamos, prácticamente les diría a los demás compañeros que vayan ustedes presentando solicitudes de comparecencia para los presupuestos del año 2023, visto lo visto.

Por lo tanto, y aprovechando que la tenemos aquí por primera vez, me gustaría preguntarle sobre cuál es su opinión con respecto a la regla del gasto del tercio máximo para el gasto de personal.

También me gustaría preguntarle sobre -cómo se ha hablado anteriormente y ahora va a tener el tiempo amplio para responder- qué le parece estos bajos ingresos por publicidad, así como estos niveles muy bajos de audiencia.
Y qué piensa hacer al respecto.

Y también lo que, a ver, desde mi grupo parlamentario lo que verdaderamente nos preocupa es que se estén malgastando decenas de millones de euros de todos los valencianos en mantener una televisión pública que al final, por mucho que ustedes repitan el mantra de que se está dando un servicio público, incluso añaden esencial, como si de un hospital se tratase, no lo ve nadie, no lo ve nadie; es más, se dedican ustedes a mantener insultos a los hispanohablantes, se dedican a ningunearles, a manipular los datos de vacunación, a atacar a la oposición, a poner al mismo nivel a las víctimas del terrorismo con sus verdugos, una televisión pública que al fin y al cabo a lo único que responde es a la voluntad de su amo de darse autobombo, que no es otro que el Consell y de los partidos que lo sustentan.

Así pues, y aprovechando que usted ha dicho que si se cometen errores, pues habrá que pedir disculpas, pues me gustaría que respondiera sobre qué se siente a ser la presidenta de la correa de transmisión de la voluntad del Consell para crear una campaña de manipulación para atacar y demonizar a Vox; y si la televisión pública valenciana va a pedir disculpas al respecto.

Muchas gracias.

(Ocupa la presidència la presidenta de la comissió, senyora Estefania Blanes León)

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyor Pascual.

Ara serà el torn del senyor Llopis, qui tindrà també…

El senyor Llopis Pascual:

Muchas gracias, señora presidenta.

Bueno, varias cosas.
La verdad que es un poco curioso que estemos hablando del presupuesto 2020-2021, etcétera, pero bueno, bien.
Nosotros yo entiendo que quizás, bueno, en su momento hablaremos de la ejecución del presupuesto de 2021, quizá lo que nos interese un poco cuáles son los objetivos de los presupuestos de 2022.
Yo voy a preguntarle tres veces, espero que no me niegue como San Pedro.

Si de alguna forma tienen contemplado el incrementar ese apoyo a la industria audiovisual valenciana, que se puede tener en cuenta en los presupuestos.
Me ha dado la sensación de que no se le va a incrementar el apoyo a esta industria audiovisual valenciana.

También me gustaría saber si se va a considerar algún elemento de valoración por objetivos a la hora de renovar contratos, etcétera.
Creo que es importante, se lo he preguntado en dos ocasiones, intentaré una tercera vez y lo haré una cuarta vez si es necesario porque somos cansinos.

Otra cosa, curiosamente he estado ojeando este ejemplar del libro de estilo que usted ha sido tan gentil de suministrarnos.
Y usted decía: «Siempre que podamos retransmitiremos las competiciones deportivas en las que participen deportistas y equipos valencianos, tanto si se hacen aquí como fuera».

Yo le quería preguntar si, por ejemplo, ahora mismo hay distintas competiciones, fundamentalmente futbolísticas y de baloncesto que tienen bastantes seguidores en la Comunidad Valenciana, y da la casualidad de que algunas ligas pues están formadas prácticamente por casi la totalidad de equipos valencianos, con muchos seguidores, estamos hablando del Castellón, del Alcoyano, esta semana por ejemplo Alzira, el Alzira-Hércules, juegan dos equipos con muchísima tradición, y desgraciadamente no está À Punt ahí.
¿Lo han valorado o han considerado o no es rentable estas retransmisiones como ustedes se autoexigen en el libro de estilo?
¿O es una cuestión económica?
¿O no sabemos si por lo menos lo han planteado esta posibilidad?

Después, bueno, claro, obviamente hay que preguntarle por esa negociación del convenio colectivo que se está alargando, pues como todo, ¿no?
, demasiado, demasiado tiempo.
Nosotros insistimos y lo venimos desde el grupo Ciudadanos pidiendo que esa dualidad de la corporación y la Sociedad Anónima de Medios de Comunicación es algo que genera unas disfunciones que se podrían solucionar y que nosotros, curiosamente, desde septiembre de 2019 lo venimos reivindicando.
Me gustaría saber cuál es un poco los marcos legales a los que se van a acoger a todos los trabajadores.
Porque entiendo que la plantilla pues se dice o se considera desprotegida, porque no se contiene un marco laboral específico.

Y después ya, para finalizar, me gustaría saber cuándo se sabrán las fechas de convocatorias de las de las OPE, de las ofertas públicas de empleo, si existen o va a depender de las RPT de determinadas categorías laborales que todavía no se han aprobado.
Y como todo, como el contrato programa, va todo con retraso.
Yo creo que hay que menos hablar más y más trabajar y más hacer los documentos que tocan a tiempo para evitar pues estos retrasos que siempre parece que estemos hablando en pasado.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyor Llopis.

Ara serà el torn de la senyora Álvaro.
Quan vullga.

La senyora Álvaro Cerezo:

I seré molt breu.
Gràcies, presidenta.

Senyora Iglesias, no es crega res, no es crega res.
Ací tenim comissions quan toca i subcomissions quan ens podem ficar d'acord, que no sempre és fàcil, els grups que participem.
I li dic que participem perquè, encara que no s'ho crega i encara que haja sentit tots els retrets del món, justament els que més li retrauen són els que han manifestat que tenen cap interès d'assistir a una subcomissió que fem voluntàriament per a una reforma de la llei.
I això és aixina i se pot comprovar en totes les actes.

Vosté ha vingut quan l'han cridat, i punt.
I jo agraïda.
I si la dreta no la crida serà perquè no té interès.
Així de clar i així d'evident.

Ací s'ha dit, perquè ací també venim a parlar del que se diu en les compareixences, ací s'ha dit que la Radiotelevisió Valenciana ha creat 96 milions de pèrdues.
I jo li pregunte (veus) … 96 milions de pèrdues s'ha dit ací -senyora, jo no l'he interrompuda, senyora Marcos.

La senyora presidenta:

Senyora Marcos, faça el favor de respectar els torns de paraula perquè no és la primera vegada que li he de cridar l'atenció.
Moltes gràcies.

La senyora Álvaro Cerezo:

Gràcies, presidenta.

I jo li pregunte a vosté: donar suport al sector audiovisual és tirar diners a pèrdues?
Jo li pregunte: informar a la ciutadania és tirar diners a perdudes?
M'agradaria que em poguera contestar a eixes preguntes.

Perquè, mire, nosaltres, ara que s'apropen estes dades, doncs tenim moltíssimes compareixences, sobretot de gent del govern i tal, i escoltem sempre el mateix: execució, execució, execució.
Ací mai s'ha executat prou, mai s'ha executat prou?
Ja pot vindre una pandèmia, ja pot va vindre la crisi mundial, però mai s'executa prou.

Però mire, hui no l'hi han parlat vosté d'execució, no li han parlat a vosté d'execució.
Jo me'n vaig a la memòria anual, eixe document que alguns deien que no està, però jo me'n vaig a la memòria anual i veig que l'execució és del 164,89 % en serveis exteriors.
Promoure el sector audiovisual.
Un cent per cent en les subvencions de la corporació.
Un 5,3 % en inversions.
Execució, execució, execució, i d'això ara no es parla.

Mire ara, i per acabar, no s'apuren, no s'apuren, el problema és que vostés, la Radiotelevisió Valenciana existeix malgrat la dreta la va voler tancar.
Eixe és l'únic problema que hi ha hui ací.

Moltíssimes gràcies.

La senyora presidenta:

Gràcies a vosté, senyora Álvaro.

Ara, per part del grup Socialista, tindrà també 3 minuts la senyora Mustafá.

La senyora Mustafá Ávila:

Gràcies, senyora presidenta.

Bé, després de sentir ací valoracions esperpèntiques al voltant de la seua presència hui ací, perquè hi ha hagut un moment que semblava que el senyor Soriano va deixar el seu càrrec per a no vindre ací a parlar dels pressupostos de 2021.
Demencial!

Vosté ha vingut ací a complir amb la seua obligació, i nosaltres li ho agraïm.
Reiteradament ha augmentat el pressupost per a, bé, d'altra banda ja ho han dit les companyes.
Tots i totes els membres d'esta comissió sabem com funciona i com se fixa l'ordre del dia.
Per tant, que esta compareixença està des actualitzada, sí, però no és culpa seua evidentment.

Reiteradament ha augmentat el pressupost per a Radiotelevisió Valenciana?
Doncs normal, és lògic.
Este govern considera que és un servei públic essencial, és un mitjà de comunicació que és nou, que s'ha de consolidar i s'ha de donar suport.
I per suposat el del grup Socialista no li ha de faltar.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies a vosté.

Ara té la senyora Iglesias el temps per a poder donar resposta a totes les qüestions.
Ah!
, no, no, disculpe, no té vosté temps en esta intervenció.
Disculpe.
Així que, quan vullga, a este o a les compareixences que no s'han donat encara, però pot contestar a tot el que li han…

La senyora presidenta de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Val, gràcies.

Anant per ordre, no hi ha cap pèrdua de 98 o 96 milions.
És inversió, és inversió, és un servei públic.
I À Punt no té cap dèficit ni s'han perdut ni malbaratat 98 milions, perquè eixos diners, i està comprovat, de cada euro que s'invertix en À Punt tenim un retorn de dos euros i mig en el sector audiovisual valencià i estem donant… Hi ha llocs de treball que s'han creat gràcies a este nou servei públic.

Pel que fa…, ha dit vosté de l'article 18.
Sí que demanaré la compareixença quan siga necessari perquè, com bé diu la llei, aclarix que se pot fer l'excepció i se pot tornar a demanar que se faça eixa excepció.
I això és estar dins de la llei, no fora de la llei.
En eixe sentit, acudiré i demanaré la compareixença quan siga necessari.

Insistisc, d'altra banda, que el tema de l'IVA i de la pandèmia ha sigut fonamental per a tots els retards i tots els retrets que vostés ens estan fent.
I som conscients que s'ha produït la tormenta perfecta que ens ha dut a algunes qüestions d'incompliment.
De tota manera, en l'informe, que voran al final un resum, hi ha 18 indicadors i, d'eixos 18 indicadors, se'n complixen 14.
Si consideren que és un nombre xicotet de compliment, jo pense que no, tot el contrari, és un…, i més tenint en compte la situació que hem viscut.

Pel que fa a les retransmissions esportives, no li ho puc detallar, però li ho detallaré en concret.
Sí que s'ha fet en el passat i hem retransmés partits de l'Hèrcules i d'altres equips, dins de les nostres possibilitats econòmiques.
El que no podem nosaltres és competir amb altres televisions i donar partits que no estan dins del nostre abast econòmicament.

Pel que fa al conveni col·lectiu, comentar-li que hem rebut eixe informe negatiu i el primer problema que ens retrauen és que som dos entitats, la dualitat, i que, fins que això no estiga tancat, seria i és absurd tindre un conveni col·lectiu per a la corporació i un conveni col·lectiu per a la SAMC.
Estem treballant per a arreglar aquelles coses que se puguen solucionar i tindre quan abans eixe conveni col·lectiu.
Però ja li dic que la major dificultat que tenim és eixa dualitat, que està en mans també de la subcomissió i de les Corts de fer eixa…, com he explicat abans, eixa fusió de corporació i societat de la manera que esta estructura no patim tant en l'aspecte comptable com en este cas ens afecta també fins i tot el conveni col·lectiu.

Bé, pel que fa al tema del pluralisme, GFK, l'empresa GFK trimestralment ens audita i no he trobat i ningú hem trobat que se queixe d'eixe pluralisme que sí que se reflectix en eixes anàlisis trimestrals.
En eixa qüestió, nosaltres no podem opinar, perquè són dades que estan en eixos informes.

I ja, per a no allargar-me molt, sí que comentar, pel que fa a les oposicions, que, per a convocar cadascuna de les oposicions, s'ha de negociar, en primer lloc, amb els sindicats; el consell rector aprova la convocatòria; les convocatòries han de ser informades per les conselleries competents en matèria de funció pública i hisenda; després, es publica la convocatòria i s'obri un termini inscripció; una vegada finalitzat el termini d'inscripció, s'ha de publicar la llista provisional d'admesos, establir un termini d'al·legacions, respondre les al·legacions i, finalment, publicar la llista definitiva d'admesos i exclosos en la data de l'examen.

Segons un acord signat amb els comités d'empresa de la corporació i la societat, han de passar almenys sis mesos entre la publicació del temari i la realització de l'examen.
El sistema previst en la llei és de concurs oposició, la qual cosa suposa que, en primer lloc, es farà una fase d'oposició, que representaria un 60 % de la puntuació total, i la fase de concurs de mèrits, que representa el 40 %.
Òbviament, per a passar a la fase de concurs, cal aprovar la fase d'oposició.

Cada pas, cada gestió que s'ha de fer tarda entre tres i sis mesos.
Actualment -anem al que tenim ara mateix- hi ha convocades oposicions en tres categories de la corporació: tres places de tècnic/tècnica jurídic de la corporació, publicada la resolució de la llista ja provisional d'admesos; tres places de tècnic de recursos humans, que ja està publicada la resolució de la llista provisional d'admesos; i set places per a cobrir els llocs d'administratiu/administrativa de la corporació, que està pendent de publicar la llista provisional d'admesos.
A poc a poc, anirem ampliant estes convocatòries, segons també ens arribe tota esta llarga llista que li he fet de passes que s'han de fer per a poder convocar els processos selectius.
Pense que amb açò li he contestat complidament.

I, per la meua part, jo pense que és suficient ja.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies.

Ara, si algun grup vol fer torn de rèplica… Vosté…, val.

Aleshores, començarem pel grup Popular, per 3 minuts.

Quan vullga, senyora Marcos.

La senyora Marcos Puig:

Gracias, señora presidenta.

Señora Iglesias, dice usted que los 98 millones de euros de pérdidas no son tales.
Mire, no es una cifra que yo me invente, o sea, esto es así; pérdidas y ganancias da 98 millones de euros.
Usted dice que esto se revierte en los puestos de trabajo del sector audiovisual.
¿Conoce usted este documento?
Lo digo porque los trabajadores del sector audiovisual de la Comunidad Valenciana no están muy contentos con su situación laboral.
Lo digo porque, claro, como usted dice que no pasa nada, aquí los 98 millones de euros que hay de pérdidas se van a revertir para dar más puestos de trabajo.
Oiga, escuche usted más a los trabajadores del sector audiovisual, que no están muy de acuerdo con esa afirmación.

Se ha dicho aquí, además, que hay una subcomisión para reformar la ley y la verdad es que nosotros no participamos en esa subcomisión.
Porque, mire, cuando ha habido voluntad para reformar la ley, aquí se ha hecho a correprisa y, además, por la puerta de atrás, para evitar todos los controles.
A través de la ley de acompañamiento ya, pues, se reformó la ley de la Radiotelevisión Valenciana en la que se eliminaba el techo de gasto de personal.
Luego, cuando hay voluntad de reformar una ley, ustedes sí que lo hacen a correprisa y, evidentemente, utilizan esta institución para evitar todos los controles que hacen falta a la hora de modificar las leyes.

Señora presidenta, ha anunciado aquí el segundo canal de radio.
Yo no he…, lo ha dicho en la anterior comparecencia, pero no he escuchado cuánto nos va a costar en la comparecencia que nos ocupa, que es la del presupuesto.
¿Está de acuerdo, además, con ese anuncio el director general?
¿Lo han consensuado?
Porque, según las declaraciones del señor Costa, parece ser que ustedes no están de acuerdo.
El señor Costa, en unas declaraciones en el mes de julio del 2021, decía que cree que el panorama mediático desaconseja totalmente crear un segundo canal de À Punt.
Con lo cual, parece ser que en este tema tampoco están ustedes de acuerdo.

Por otro lado, no me ha contestado si están ustedes planteando aumentar las compensaciones de la Generalitat.
Es decir, ¿ustedes van a plantear para el siguiente presupuesto que los valencianos hagan más esfuerzo y pedir más dinero del bolsillo de los valencianos, cuando ustedes están incumpliendo y, en lo que se refiere a su gestión, en lo que ustedes tienen que cumplir, el objetivo de ingresos propios no lo hacen?

Y, mire, habiéndose demostrado el incumplimiento de los ingresos propios, dicho además por usted, yo le pregunto, ¿qué han hecho o piensan hacer al respecto?
¿Se han ajustado los gastos, tal y como dice la cláusula cuarta del contrato programa, o, como no hay contrato programa, también nos saltamos esta legalidad?

Le he preguntado también sobre el informe de la conselleria de hacienda, lo ha hecho mi compañero, lo he hecho yo en mi segunda intervención, que invalida el convenio con los trabajadores, que llevan cuatro años ustedes negociando.
No me dan la valoración del informe.
Y tampoco me ha dado la valoración o me ha nombrado las consecuencias de que los tribunales le dan la razón al comité de empresa, que ha judicializado el contrato de externalización de L'oratge y qué va a pasar con la licitación.

Esas son algunas cuestiones que me han quedado encima de la mesa.

Gracias.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies.

El senyor Pascual crec que volia també fer el torn de rèplica.

Quan vullga, senyor Pascual.

El senyor Pascual Pérez:

Muchas gracias, presidenta.

Señora Iglesias, pues, unas matizaciones.
Usted ha comentado que se han creado muchos puestos de trabajo con la televisión pública valenciana.
Claro, y más que se pueden crear, todos; con dinero público, contratamos a todo el mundo, mire, y terminamos con el paro, ¿ha visto usted?
Aquí la cuestión está en tener puestos de trabajo que sean productivos, eso es lo importante, porque con eso se consigue tener puestos de trabajo que produzcan riqueza y que sean longevos en el tiempo, eso es lo importante.

Entonces, usted ha comentado también que se estaban cumpliendo 14 de los 18 indicadores de cumplimiento con el contrato programa.
Claro, es que esos puntos que se están incumpliendo son, digamos, los principales, son, precisamente, los que pueden directamente disolver el consejo rector y esto según el contrato programa.
Además, pone: conforme a lo dispuesto en la ley -en el propio contrato programa-, lo dispuesto en la ley de creación de la corporación, los miembros del consejo rector serán cesados en caso de que la liquidación del presupuesto anual de la corporación determine la existencia de un déficit del resultado presupuestado, con una desviación igual o superior al 10 % de la compensación otorgada para la prestación del servicio público -hombre, más les vale estar ejecutando el presupuesto- o una disminución de más del 25 % de los ingresos propios previstos en el presupuesto anual de la corporación.
Claro, la primera parte sí que depende de ustedes, pero la segunda, que es que la gente muestra interés en la cadena, eso sí que no lo consiguen, no lo consiguen y están incumpliendo.

Y, claro, a ustedes, pues yo, sinceramente, los veo absolutamente tranquilos, porque han venido aquí a dar única y exclusivamente excusas de por qué no hay un contrato programa.
Porque, claro, si no hay un contrato programa que les marque unos objetivos, pues, no hay que cumplir objetivos.
Entonces, todo esto, todos estos casos en los que pueden ser cesados el consejo rector, entre ellos usted, si no hay contrato programa…, les interesa que no lo haya para evitarse este mal trago y su cumplimiento.

Desde luego, nos parece una auténtica vergüenza que estemos así.
La imagen que están dando ustedes, desde la corporación, es lamentable y les están tomando el pelo a todos los valencianos, que los están manteniendo a ustedes con sus impuestos.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyor Pascual.

El senyor Llopis té 3 minuts.

Quan vosté vullga.

El senyor Llopis Pascual:

Bueno, señora presidenta, voy a intentarlo por cuarta vez, voy a intentarlo por cuarta vez.
Estaba planteándome hacerlo en verso o contratar una rondalla para la cantárselo.
¿Cuál es su posicionamiento sobre ese apoyo a la industria audiovisual valenciana y si en los presupuestos que se plantean…?
Es que usted se escapa ahí, una y otra vez.
Pero, vamos, yo insisto, es decir, básicamente, si se va a incrementar de cara al 2022, si nos lo puede comentar, si se va a incrementar esa inversión en contenidos o si el porcentaje de inversión total en contenidos externos se va a incrementar o cuál es su visión al respecto, que creo que es importante, porque uno de los objetivos que tenían también los medios públicos valencianos es ese apoya la industria audiovisual valenciana, que creo que sí que se merece y requiere ese apoyo.
Le vuelvo a insistir, a ver si lo consigo esta vez.

Con respecto a la reforma de la ley, yo creo que, fundamentalmente, el grupo Ciudadanos fue el primer grupo que puso aquí, encima de la mesa, que era imprescindible reformar esta ley, que creo que nos genera una serie de disfunciones.
Y voy a volver a insistirle a la presidenta para que convoque las reuniones de la subcomisión cuanto antes para que podamos tener un dictamen lo más pronto posible.

Respecto a la información que le he preguntado sobre la retransmisión de espectáculos deportivos en la que participan equipos valencianos que no están en las grandes ligas, en la primera división, y que tienen su difusión, no sé yo… Ahora mismo, por ejemplo, tenemos el famoso Alzira-Hércules, que es quizá un partido de los dos clásicos, dos históricos del fútbol valenciano, y ya no sé si no se retransmite por una cuestión de coste de derechos, una cuestión de coste de la retransmisión o, simplemente, cuando se ha intentado hacer alguna retransmisión de este tipo, no genera la audiencia suficiente, que también lo entendemos, pero, bueno, sí que se genera…; y yo creo que es importante saberlo, ¿no?
, si es una cuestión de escasa audiencia o elevado coste o de ambas o si simplemente no se ha planteado y se dedican a otras cosas.
Creo que son aspectos que es importante.

Y nada más.
Bueno, pues yo creo que, simplemente, me conformo ya con que me dé su opinión sobre el tema de…, en el presupuesto del 2022, si se va a incrementar el apoyo a la industria audiovisual valenciana y si considera necesario hacerlo o no.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyor Llopis.

Ara la senyora Iglesias, esta o altres qüestions, té l'oportunitat de contestar-la en els 3 minuts que donaranfinalització a aquest punt.
Quan vullga.

La senyora presidenta de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació:

Molt bé.
Gràcies.

Començaré, si de cas… (Se sent una veu que diu: «perquè no s'escape») (Rialles) Perquè no s'escape… (Rient) Un momentet, que estava consultant una qüestió.

Bé, en la qüestió de si s'augmenta la despesa en la inversió.
En este cas, en el sector audiovisual es mantindrà perquè, com els he tractat d'explicar, l'avantprojecte de pressupostos que hem presentat es manté en la mateixa línia del que hem viscut en el 2021, del que hem tingut.
Som responsables i sabem que no és el moment de demanar augments de pressupost i que el que hem de fer és treballar amb el que tenim i fer més amb el que tenim, vull dir, que en eixe sentit sí que es mantindrà.

Però vull recordar-li, per exemple, que les xifres que li he donat de 2020 es van aportar…, estava previst uns vint milions i es van aportar 24 milions al sector de l'audiovisual.
Això vol dir que sí que el nostre interés és en millorar i injectar també eixos diners que necessita el sector audiovisual, que és cultura.
Jo no sé si vostés per què…, enllace amb una altra pregunta, que, a vore, la cultura és productiva, la cultura no és improductiva.
Invertir en cultura és invertir en les persones i en els ciutadans i ciutadanes valencians i no es pot considerar que la cultura no siga productiva.
Nosaltres, com a sector també audiovisual, invertim en cultura i considerem que és bàsic en la nostra societat.

Pel que fa al tema de les retransmissions esportives.
Sempre s'ha negociat i sempre el nostre interés és que es retransmeta la major dels partits possibles i, a més, tractem sempre de donar una varietat.
I, si s'han adonat vostés, l'esport femení ara té un espai molt destacat a les graelles tant de la ràdio com de la televisió i també per streaming.
Això vol dir que continuarem tractant d'arribar fins on es puga amb el que nosaltres podem aconseguir.
En eixe sentit, tinga vosté per segur que lluitarem el possible eixa lluita per a arribar i que es tinguen eixes retransmissions esportives puntualment sempre que podem.

Pel que fa…, no sé si m'havia deixat alguna pregunta més en este cas.
A vore, espera.
En este cas, sí que és curiós que…, jo he respost, he tractat de respondre, a la pregunta que a mi se'm feia.
Se'm feia i se'm demanava que vinguera a explicar el projecte de pressupostos del 2021.
Llavors, jo el que he fet és, com que eixe projecte de pressupostos ja no és un projecte és un pressupost que està tancat des de desembre del 2020, doncs, he tractat d'explicar com s'ha executat i fins a quin…, no podem, encara no ha acabat l'any, en eixe sentit no podem parlar de l'execució concreta de tot l'any 2021, que és el que vosté demanava.

En eixe sentit, també pense que és important l'aportació que fem, que el 2022 el nostre avantprojecte, per responsabilitat, es mantindrà exactament igual que el que hem tingut enguany en el 2021.
I que no hi haja contracte-programa, continue insistint en què tenim un mandat marc que establix les directrius i que nosaltres no treballem ni deixarem de ser servei públic i de fer les coses ben fetes per no tindre un contracte-programa.
De fet, i els he posat un exemple i entenc que eixos exemples no serviran, però no és una normativa que ens impedisca continuar fent el nostre treball ben fet i de la millor manera possible.

No sé si m'he passat?

La senyora presidenta:

Moltíssimes gràcies.

Bé, agrair-li totes les seues respostes, les seues intervencions.

Ara, si els sembla, fem 5 minuts per a poder anar al bany i així fem també el canvi de compareixent i continuarem amb l'ordre del dia.

(Se suspén la reunió durant uns minuts)

Compareixença del director general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació, senyor Alfred Costa i Folgado, per a explicar les manipulacions i els qualificatius esbiaixats que des dels serveis informatius d'À Punt s'aboquen contra el partit polític Vox, sol·licitada pel Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana (RE número 32.
104)

La senyora presidenta:

Val, continuem amb la comissió.

I ara seria el torn del punt número 4, que seria la compareixença del director general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació per a explicar les manipulacions i els qualificatius esbiaixats que des dels serveis d'informatius d'À Punt s'aboquen contra el partit polític Vox, sol·licitada pel Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana, amb registre d'entrada 32.
104 i acordada per la comissió en la reunió del 5 de juliol del 2021.

Així que, senyor Costa, quan vullga.

El senyor director general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació:

Saludar a totes i a tots.

Vore que estan en bon estat de salut i en bona forma dialèctica.

I des d'ací una salutació a la diputada Caballero perquè es millore com més prompte millor i que no siga res… el susto.

Em consta que hi ha sol·licituds de compareixença també vinculades a esta direcció general, amb la qual cosa trasllade també a la presidència que estem a la disposició en el moment considere la comissió que hem de tornar, perquè han eixit alguns dels temes durant la compareixença de la presidenta, que crec que estan sol·licitats per a eixa mateixa compareixença, temes als quals ja he donat resposta per escrit també, perquè el grups parlamentaris s'han interessat i han rebut resposta d'això, amb la qual cosa interprete que entre les respostes escrites, la compareixença de hui i la propera hauré donat resposta tres vegades a la mateixa, perquè moltes d'elles formen part de la meua compareixença voluntària el passat mes de març i aparegueren també durant la compareixença en la subcomissió per al canvi de la llei al mes de juny i juliol, però intentaré ser el més explícit possible en estos termes.

Vaja per davant que la resposta que oferim a la pregunta que se'ns fa tractarem de marcar-la, perquè pregunta és veritat que tampoc concreta exactament quin és el detall al que vol que baixem.
Però, senyories, els membres d'esta comissió coneixen el marc normatiu que establix un estricte control sobre la qualitat dels nostres continguts informatius.

El passat mes de febrer el consell d'informatius d'À Punt Mèdia, òrgan intern de participació dels professionals per a vetlar per la independència dels continguts informatius difosos, va presentar al consell rector el seu primer informe anual que conclou: «El conjunt de professionals que participen en les rutines productives i elaboren els continguts informatius han treballat amb llibertat, atés el seu criteri ètic i professional i sense rebre pressions de dins o de fora.
Complementàriament, la consultora GfK certifica trimestralment i amb dades objectives el compliment de pluralisme».
I, finalment, la comissió de seguiment del llibre d'estil actualitza i resol els dubtes que emanen de la pràctica professional que poguera vindre derivada d'estes observacions que fan en la pregunta.

Amb tot, el Grup Parlamentari Vox ens convoca ací per a retre comptes del que perceben com manipulacions i qualificatius esbiaixats que des dels serveis públics informatius es fan.

Els mecanismes de control a què se sotmeten els nostres serveis informatius blinden la redacció d'À Punt Mèdia contra eventuals ingerències i males praxis.
Per tant, no admetem d'entrada cap acusació de manipulació.

Respecte dels qualificatius esbiaixats que s'usen, segons vostés, contra el seu partit és impossible respondre a una acusació tan general, però sí que diré que els nostres serveis informatius no qualifiquen partits, sinó que en descriuen l'activitat i n'expliquen el posicionament ideològic respecte de la resta d'actors polítics i socials.

Vostés mateixos se situen a la dreta de l'espectre polític, si no m'equivoque, i més a la dreta que qualsevol altra opció política, i em poden corregir si no és així.
Per tant, no crec que es puguen sentir ofesos amb una ubicació ideològica que contextualitza eixe espai.

Fins ací podria haver explicat la meua compareixença, però per baixar al detall, que estes coses són importants.
Des del passat 1 de desembre fins al 16 de març -he demanat un informe ràpid- Vox ha aparegut 192 voltes en els informatius de la televisió d'À Punt, més d'una vegada al dia de mitjana.
Només en sis ocasions ha estat identificat com un partit d'extrema dreta.
La menció a l'espectre ideològic de Vox s'ha emprat en menys del 10 % de les notícies i sempre per situar l'audiència del posicionament de la seua formació respecte a altres partits.
En huit ocasions més els informatius han recollit declaracions d'altres polítics que qualifiquen este espectre ideològic, amb la qual cosa els serveis informatius no tenen eixe biaix que vosté comenta.

He baixat al detall perquè interpretava que esta seria a la millor l'aportació de la pregunta que està fent o el detall.
Per tant, la seua presència està assegurada, com pot vore als informes de GfK, i les observacions de detall o qualificacions que vosté pot considerar, digam-ne, no acceptades ja li he explicat jo com s'han produït.

No sé si he donat resposta.
Supose que en la rèplica…

La senyora presidenta:

Moltíssimes gràcies, senyor Costa.

Ara el grup parlamentari que ha fet la proposta, Vox.
Senyor Pascual, té 6 minuts per a la seua intervenció.

El senyor Pascual Pérez:

Muchas gracias, señora presidenta.

Señor Costa, la primera vez que compareció aquí en esta comisión le dije que la cadena pública actuaba de manera sectaria y con intención de dañar la imagen de Vox de forma reiterada.

Usted, unos meses más tarde, el 26 de junio de 2020, nos dijo que desde el 11 de febrero al 4 de junio el 10 % de las referencias que la cadena pública hizo de Vox incluía el adjetivo de «extrema derecha».

También dijo que siempre que había aparecido una referencia con vinculación ideológica había sido siempre en referencia a otros partidos de índole europea o porque esas referencias eran de terceras personas, de tertulianos, de entrevistados o personas que participaban en el contenido.

Desconozco la razón por la que usted nos proporcionó datos solamente de cuatro meses.
¿No se supone que la televisión pública estaba cumpliendo con la ley, con el contrato programa y con el libro de estilo, incluso antes de que usted llegase?
¿O es que tal vez no es así?

Aquí estamos, señor Costa, año y tres meses después y nada sigue igual.
Todo ha ido directamente a peor.
Están ustedes haciendo una auténtica carrera a contrarreloj para llegar a quitarle a TV3 el liderato en cuanto a manipulación se refiere.

No he tenido que irme muy lejos a buscar.
Los cortes son de esta misma semana, precisamente dos informativos del mediodía de À Punt, 18 de septiembre pasado, minuto 24.
(L'intervinent engega un arxiu d'àudio: «Aldarulls als carrers d'Arrasate, a Guipúscoa, entre seguidors de Vox i el col·lectiu de suport als presos d'ETA.
Hi ha almenys un ferit.
Tot ha passat en acabar la concentració que la formació d'ultradreta havia convocat a la població en protesta per una altra manifestació de suport al terrorista Henri Parot.
Esta última setmana…»)

Primero, no era un acto de Vox.
Y, discúlpeme, este es del informativo de ese mismo día por la noche, al minuto 18.
Y no era un acto de Vox.
Era un acto organizado por las víctimas del terrorismo, al que fueron, en muestra de apoyo, varios miembros y cargos de Vox, entre ellos, Ortega Lara, Santiago Abascal y José Alcaraz, al que el asesino Parot mató a su hermano y a sus sobrinas de tres años.

Segundo, el acto de Vox no ha acabado con cargas policiales.
La Ertzaintza cargó contra un grupo de aberzales que estaban lanzando piedras y objetos, como por ejemplo llaves inglesas, a los manifestantes.
Y ya está bien de cambiar la dirección de las piedras para convertir a los agresores en víctimas.
Aberzales que ustedes catalogan como grupos de antifascistas.
Una vergüenza.

Otro caso.
Ahora sí, el del 18 de septiembre del informativo del mediodía, minuto 24: «El partido de extrema derecha…» Otra vez, ¿por qué…?
(L'intervinent engega un arxiu d'àudio: «L'acte de Vox a Arrasate, a Guipúscoa, ha acabat amb càrregues policials i una persona ferida.
Els d'Abascal es manifestaven com a…» com a resposta y tal.

Volvemos otra vez a lo mismo, referencia ideológica.
Esta referencia ideológica ¿quién la hace?
¿Una tercera persona?
Están ustedes recogiendo declaraciones ¿de quién?
No la está haciendo una tercera persona, ni declaraciones de otros políticos.
Son directamente los servicios de informativos de la cadena pública los que la están haciendo.

Al día siguiente, el 19 de septiembre en los informativos de la noche, minuto 1, en la propia cabecera: «Todos los partidos menos Vox condenan la marcha neonazi de Chueca».
Ustedes aquí directamente se quitan la careta.
Vox no solamente ha condenado esa marcha, sino que además llamó «fanáticos», «lunáticos» y «energúmenos» a los que montaron y formaron parte de esa patraña.

Están ustedes muy nerviosos.
Casi están llegando a los niveles de Televisión Española.
Se acordarán ustedes de aquel anuncio en campaña electoral con un pitbull.
O la última donde directamente, también en Televisión Española, se manipulaban las palabras de Santiago Abascal en la rueda de prensa en la que hacía mención a la marcha neonazi de Chueca, que fue justo después…, esas declaraciones del presidente de Vox, justo después de la manifestación del sindicato Solidaridad que tuvo lugar en Madrid.

Por cierto, una multitudinaria manifestación, con miles de personas que no recibió ninguna cobertura de los medios.
Tal vez fue por eso por lo que no incluyeron sus declaraciones y, claro, cometieron este error, uno de tantos.
Porque fue ahí, como digo, donde respondió y calificó la marcha de estos energúmenos de Chueca.
Autorizada, por cierto, por la Delegación del Gobierno, es decir, por el Partido Socialista.
¡Qué casualidad!
Una manifestación autorizada, coincidiendo con la asistencia de Vox al acto de Mondragón en apoyo a las víctimas de los asesinatos por la banda terrorista ETA, y también coincidiendo con la manifestación -multitudinaria manifestación- del sindicato Solidaridad.
Ya le digo yo que esto apesta, apesta claramente a montaje y apesta a cloaca socialista.
Estamos viviendo, como digo, los peores momentos… momentos de la televisión en España.

Seguimos.
Informativo de la noche, día…

La senyora presidenta:

Acaba el temps.
Seguimos, però…

El senyor Pascual Pérez:

…día 21, minuto 32 -solo unos segundos-.
(L'intervinent engega un arxiu d'àudio: «La Presidència de la cambra ha exigit a Sánchez que retirara l'insult, demanda a què s'ha negat el diputat, que després de tres advertiments ha sigut expulsat.
Però el parlamentari de Vox s'ha negat a abandonar l'hemicicle i, davant d'eixa circumstància, el ple s'ha suspés durant deu minuts»).

En este caso tendré que agradecerle que no nos llamen extrema derecha o ultraderecha…

La senyora presidenta:

Senyor Pascual, pot anar acabant?

El senyor Pascual Pérez:

…-sí, voy terminando- porque aquí en este caso lo que han hecho no es calificarnos.
Lo que han hecho es directamente sesgar la noticia.
Sesgar directamente la noticia.

Usted, señor Costa, de verdad, no dirige una televisión pública.
Dirige un ente de manipulación, ataque y demonización…

La senyora presidenta:

Senyor Pascual, tenia sis minuts…

El senyor Pascual Pérez:

…constante contra la oposición en general y contra el partido Vox en particular…

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyor Pascual.

Continuem amb el debat.

El senyor Pascual Pérez:

…y esto, señor Costa, es una auténtica vergüenza y por eso pido hoy aquí su dimisión, porque está haciendo a Empar Marco muy buena.

La senyora presidenta:

Senyor Pascual, moltes gràcies.

El senyor Pascual Pérez:

Ya se lo digo.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyor Pascual.
(Veus) Moltes gràcies, senyor…

Ara continuem amb el debat.

(Ocupa la presidència el vicepresident de la comissió, senyor Fernando Llopis Pascual)

El senyor vicepresident:

És el torn de paraula de la portaveu del grup Unides Podem.
Senyora Blanes, quan vullga.

La senyora Blanes León:

Moltes gràcies.

Senyor Costa, jo, agrair-li la seua estoica paciència en segons que intervencions.
I sols dir que evidentment jo crec que cal atendre eixos informes de pluralitat en els quals, de manera externa i independent, es fa una anàlisi de tot el que són les intervencions i tot el que és en base a tota la cobertura que se'ls dóna als partits i, per tant, ahí s'arrepleguen les dades.

Després també entenc, i jo he de dir-li que no entenc què pot haver-hi de mal o de fals en parlar d'extrema dreta, quan estem parlant d'un aspecte polític en què hi ha un determinat partit polític que se situa a l'extrem d'eixe espectre polític.
Per tant, és l'extrem d'eixa dreta.

I després, jo pense que… pels nostres actes ens coneixeran.
No puc estar més d'acord en totes les maneres en les quals se dirigix, però sobretot perquè se'ls tracta tal vegada amb un respecte que ells no sempre tenen quan es vol normalitzar una cosa que no és normal i, evidentment, nosaltres -crec- hem d'estar ahí per a per a vetlar per això.
Però no sols en els informatius, també als nostres pobles, als nostres barris, inclús als nostres parlaments, estan ocorrent coses molt greus que jo crec que cal cobrir-les per part dels mitjans informatius, i així s'està fent.
Estan ocorrent coses tan greus com el desacatament d'una cambra, com és el Congrés dels Diputats, per part d'un parlamentari que forma part d'aquest grup polític, i, sobretot, és perquè s'estan agreujant en les darreres setmanes eixos discursos de l'odi que són i entenem que són molt, molt perillosos, perquè en certa manera acaben encoratjant la xenofòbia i acaben encoratjant l'homofòbia que s'està patint, i això després s'arreplega també amb les dades de l'increment de delictes d'odi.

Per tant, he de dir que es pensa que els professionals dels informatius fan el seu treball com toca, que de vegades també hem d'aguantar -com li he dit a vosté- estoicament determinades actituds que ahir per exemple vam haver de veure als corredors del Congrés dels Diputats, quan s'increpava a una periodista per fer el seu treball.
I, per tant, simplement dir que nosaltres, bé, en base a eixos informes i en base al que nosaltres sí que veiem eixa televisió pública…, és que de vegades es critica perquè no es veu la televisió, sembla, o sí que la veuen, o parlen d'oïdes, no?
, però nosaltres que sí que la veiem pensem que els treballadors i treballadores de la casa són professionals i que, bé, doncs, fan el seu treball amb la rigorositat que se'ls requerix.

Moltes gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora Blanes.

(Ocupa la presidència la presidenta de la comissió, senyora Estefania Blanes León)

La senyora presidenta:

Disculpe.

Ara, continuarem el debat amb la intervenció del senyor Llopis, del grup Ciudadanos.

Quan vosté vullga, senyoria.

El senyor Llopis Pascual:

Muchas gracias, señora presidenta.

Bueno, yo creo que es un tema este siempre…, la verdad que quien de alguna forma tiene el control de los medios de comunicación pues genera ciertas suspicacias en los que en este caso están en la oposición.

En el contrato programa hay una de las cosas que dice, y también creo que en la ley: «Hace falta un tratamiento efectivamente independiente y que atienda los criterios de máxima exigencia profesional, y disponer de los mecanismos necesarios para controlar que se cumplen, así como para denunciar violaciones».
Yo creo que es una cosa del contrato programa que entiendo que, aunque esté caducado y no hayan hecho el que toca, imagino que estará vigente, quiero pensar que ese objetivo estará vigente.

Sí que es cierto, y yo tampoco estoy aquí para defender a Vox, pero si se califica a un partido de ultraderecha por su espectro, habría que calificar a Unides Podemos de ultraizquierda, o a Compromís de nacionalista, o a Ciudadanos… Es decir, evidentemente, yo no sé, cuando empezamos a utilizar adjetivos, yo puedo pensar que se pueden utilizar adjetivos pero para todos o para ninguno porque, si no, al final, yo creo que hoy en día el conocimiento que tiene cada uno los ciudadanos valencianos del espectro político en el que se encuentra cada partido hace innecesario -entiendo yo- el que se utilicen calificativos de ese posicionamiento, creo, a día de hoy.
Pero, bueno.

En cualquier caso, yo hay una cosa que me ha gustado y usted tiene razón, cuando al final los datos, y ustedes hacen un minutaje y un control a empresas que empiezan a contar los minutos, eso es incontestable, es incontestable cuando hay unos datos…, que podemos discutir si ese 10 % de veces donde se llama «ultraderecha» es mucho, poco o innecesario, que yo entiendo -insisto-, o se califican a todos o no se califica a ninguno, y más cuando existe un conocimiento de todos los partidos que están ahora en el arco político.

Lo que sí me molesta, cuando hablamos de independencia, y esto ya lo hemos comentado con la presidenta, es decir, por ejemplo, en casos de la vacunación.
Es decir, À Punt mintió, mintió descaradamente, mintió descaradamente.
Existe un tuit todavía y varias informaciones donde se demuestra que mienten, o sea, mienten porque son datos muy claros, la fuente es correcta y se manipulan -entiendo yo que deliberadamente- unos datos.
Y conforme en otras ocasiones la señora directora de informativos, Raquel Ejerique, que yo sí que la he visto rectificar algunas informaciones, que creo que es adecuado porque se pueden cometer errores y se puede rectificar, pues, en este caso no ha habido, y sigo viendo ese tuit retuiteado por À Punt donde -insisto- se manipula la información; de hecho, usted salió en la parte negativa del diario El Mundo a nivel nacional como manipulador, como manipulador con la flechita negra, bueno, o el semáforo rojo, y creo que es lo que no queremos ningún valenciano, que de nuestra televisión no nos podamos fiar.
Creo que es bueno y razonable que tengamos cierta confianza y, si hay un error, se rectifique, y tuits con información falsa no pueden permanecer meses…, todavía hace escasos segundos, si no lo han borrado en este intervalo, todavía están ahí.
Y que el gobierno valenciano se aproveche de información falsa de À Punt para defender una gestión mala, tampoco nos parece adecuado.

Creo que es bueno y es donde se puede demostrar la independencia de los medios públicos cuando, si es necesario, en los aspectos que hay que criticar al gobierno, se critique, y en los aspectos que hay que alabarlo, se alabe; pero, en casos tan concretos y tan objetivos como en el caso reciente de la vacunación, no se puede -insisto- manipular los datos para dar información al gobierno.
No es la época ni del No-Do ni del prime time.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyor Llopis.

Jo demandaria que ens atenguérem a la qüestió del debat.

I, ara, la senyora Àlvaro, de Compromís, tindrà 3 minuts.

Senyora Marco, per a què demana la paraula?
No és el seu torn.
(Veus)

La senyora Àlvaro, quan vullga.

La senyor Àlvaro Cerezo:

Gràcies, presidenta.

Mire, açò és al·lucinant (rient-se), açò és al·lucinant.
A vore com li expliquem a la gent que Vox s'està queixant que À Punt els anomenen «partit d'extrema dreta» quan la veritat és que el que pensem la resta de la ciutadania és que Vox són uns feixistes.
Jo, la veritat és que hui estic al·lucinant.

Mire, jo no sé si el senyor Costa haurà llegit la definició que ix en un mitjà tant comú com és Viquipèdia, la definició sobre extrema derecha, derecha radical, ultraderecha, però és que és simplement reveladora.
Mire, li la vaig a llegir textualment: «Extrema derecha, derecha radical, o ultraderecha, son términos políticos utilizados para describir movimientos o partidos políticos que promueven y sostienen posiciones o discursos patrioteros, chovinistas, o ultraconservadores, considerados extremistas.
Estas posturas radicales corrientemente se vinculan con prácticas antidemocráticas.
».
I ara què fem?
Tanquem internet?
Tanquem internet, no?
Perquè, mire, patrioteros i xovinistes els que demanen esta convocatòria… de ben tros!
I és que allò de les pràctiques antidemocràtiques encaixa perfectament en allò de voler derogar totes aquelles lleis que protegeixen a les dones de ser objectes de maltractament, per exemple, per exemple.

És que, a més, allò de xovinista i patrioteros, que és que els va al pèl, val?
, patrioteros de postureo, perquè després resulta que els regalen viatges de noces, cosa que a la resta de mortals doncs això no ens passa, a mi no m'ha regalat mai un viatge a Nova York; en canvi, a gent de Vox això li ha passat, o almenys això publica la premsa, tancarem també tota la premsa.

A més, jo diria que són incongruents, sobretot això, incongruents; demanen tancar la tele, per sort de la ràdio no parlen mai, demanen tancar la tele, però després venen ací a queixar-se i a plorar, i a dir: «es que me llaman extrema derecha, es que me llaman extrema derecha».
Escolte!
, coherència, per favor, una miqueta de coherència, si és que si per vostés fora… tornaríem al No-Do.
Si és que ho tenim claríssim!
, per allò de las llibertades democráticas, que deixa molt a desitjar, perquè jo encara me'n recorde del crit que pegaren els de Vox a Castellón quan deien: «Pero, ¿qué os creéis, que aquí se puede votar?
¡Esto no es Podemos!
».
O ací mateix, en estes Corts, los demòcrates se vinieron arriba un día, venien de llevar quatre cartells electorals aprovats democràticament per la junta electoral de Compromís, se vinieron arriba, i en una compareixença demanaren il·legalitzar a Compromís.
¿Per què?
Porque me da la gana, tal qual, tal qual.

Eixos són els grans demòcrates que hui venen a queixar-se que se'ls definix perfectament en la Radiotelevisió Valenciana.

Mire, el que els deia abans, esta compareixença no té cap sentit.
En À Punt els continuaran anomenant a vostés d'extrema dreta; per a la resta, Vox són uns feixistes, uns incongruents i, a més, malfaeners, i en esta comissió això ho podem dir de bon tros.

Moltíssimes gràcies.

La senyora presidenta:

Gràcies, señora Álvaro.

Ara sí, és el seu torn, senyora Marcos, per 3 minuts.

La senyora Marcos Puig:

Gracias, señora presidenta.

Bienvenido, señor Costa.

¡Menos mal que usted no quería dar munición para que À Punt sea un arma arrojadiza de los políticos, porque si llega a querer!

Mire, el 23 de marzo del 2021, usted, en esta comisión, aseguró «que el ente filtra todos los mensajes de redes sociales para evitar utilizar los de cuentas sospechosas o que inciten al odio», son palabras suyas.
Señor Costa, esto no está funcionando, empiece usted a pedir responsabilidades de quién es quien vigila el contenido de las redes sociales de la televisión pública.

¡Fíjese!
, una semana después de que usted afirmara esto, el 31 de marzo, mi grupo parlamentario denunció mensajes violentos, xenófobos y de incitación al odio, que À Punt permitió en una noticia sobre una manifestación en defensa de la libertad lingüística y del castellano.
Me gustaría que usted le diera hoy una vuelta a la red social y comprobara que en la noticia siguen esos comentarios; comentarios de este tipo: «Los asesinos de Miguel Hernández lo reivindican ahora, son unos hdp de tamaño inmenso»; «Son unos fascistas que intentan dañarnos utilizando a Miguel Hernández»; «Fuera los charnegos», entre otros.

No está funcionando, señor Costa, no está funcionando ese filtro que debe haber para que no se incite al odio en los contenidos, en las redes sociales de À Punt.

Es que viene siendo además una tónica general que en las redes sociales de la televisión que usted dirige se permiten ataques e insultos a partidos políticos de la oposición al gobierno, y se permiten además omitir partes de sentencias condenatorias que afean la conducta del gobierno de turno.
Y le voy a poner otro ejemplo.

Mire, ¿cómo dio À Punt la noticia de la confirmación de la condena de cinco años de prisión al exmarido de Mónica Oltra por abusos sexuales a una menor tutelada?
À Punt omite en esa noticia la parte de la sentencia en la que el TSJ reprocha la actitud de la conselleria que dirige Oltra al encargar un informe para intentar encubrir al abusador y quitar credibilidad a la víctima.

Eso es información sesgada, señor Costa, y usted lo sabe.
Eso se llama ocultar la verdad.
Y por ello desde mi grupo parlamentario le pedimos también responsabilidades y explicaciones.

Nada más y muchas gracias.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies.

Ara, serà el torn del Partit Socialista.

Senyora Mustafá, quan vullga.

La senyora Mustafá Ávila:

Gràcies, senyora presidenta.

Benvingut, senyor Costa.

Açò és un desgavell, ací cadascú ha parlat del que li ha donat la gana, senzillament, ha sigut per part de qui proposava una nova ocurrència en la línia esta nova que porten últimament victimista, d'aquells precisament que sí falten el respecte, un partit que té membres que li diuen «bruixa» a una diputada, que interpel·len amb agressivitat a una periodista, com vam vore ahir en els corredors del Congrés, i el que és pitjor, ni tan sols respecten els drets humans de la mitat de la població que som les dones, com bé ha assenyalat també la senyora Álvaro.
Estem ben acostumades en la Comissió d'Igualtat a aguantar autèntics circs.
Bé, he dit que neguen els drets humans a la mitat de la població quan neguen, per exemple, l'existència de la violència de gènere.

Un horror, és que ha sigut un horror, és que açò ha sigut una absurda pèrdua de temps i una oportunitat perquè ells sí que puguen insultar-nos com han fet amb el grup Socialista.

Bé, com diuen al País Basc, que «al mal trago darle prisa».

Vinga, gràcies.

La senyora presidenta:

Moltíssimes gràcies.

Ara, el senyor Costa pot contestar al que s'ha plantejat.

Quan vullga.

El senyor director general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació:

En primer lloc, m'agradaria contestar a preguntes, no a plantejaments.

És veritat que per a ser una tele que, com diu el seu grup parlamentari, no veu ningú, o vosté o algú del seu grup parlamentari veu tots els informatius de la casa perquè els té detallats -vull dir-, en eixe sentit doncs li agraïsc… (Veus) Només faltaria que tinguera un audímetre i això ens aportaria, la veritat, una rendibilitat immediata, i ho fa de manera exhaustiva, cosa que agraïm.

En segon lloc, l'espai de debat del que vosté planteja s'anomena «comissió de seguiment del llibre d'estil», que és l'entorn de consens on tant els periodistes i professionals, com la casa, generen l'espai per a decidir com es tracten les coses, com s'anomenen, quin discurs tenim respecte a quines coses, i és un llibre que va creixent en annexes perquè la societat va canviant i anem afegint modalitats, situacions, novetats que van apareixent perquè el tractament dels mitjans públics, és a dir, nosaltres sempre tenim com a referència als mitjans públics europeus i espanyols, tenim un consens respecte a com s'ha d'informar segons quines informacions, de vegades molt sensibles.
Amb la qual cosa, el convide també que pense que hi ha altres entorns als que podem convidar que se replantegen estes coses i generar espais de debat on hi ha persones de tots els sectors, acadèmics, periodístics…, i jo el convide.

I, després, no sé, vol vosté també que resolga els problemes de l'hemicicle de Madrid?

Jo només puc posar-li bona voluntat a estes coses i, en este cas, li posaré colònia a això que vosté diu que apesta.
Per un moment anava a presentar la meua dimissió, menos mal que me l'ha demanat.
Perquè, li ho dic de tot cor, senyor Pascual, vosté vol que jo li resolga els problemes que té el seu grup parlamentari a la resta del territori espanyol.

O siga, nosaltres del que ens hem de preocupar és que eixa mirada valenciana de seguiment de l'activitat que tenen els grups parlamentaris estiga ben representada des del punt de vista quantitatiu i qualitatiu.
És al que estem obligats, que és a informar.
Si vosté considera que en algun moment ha hagut algun problema conceptual, concret, faça'ns-ho arribar d'alguna manera.
Sí, però no s'espere a esta compareixença, a ensenyant-me un titular, que després jo hauré de demanar explicacions, com me diuen ací, i a la millor li he de contestar per escrit i no tinc ocasió.
Però com la presidenta segurament ens convocarà en breu, jo li traslladaré eixa preocupació que vosté té.

I tinc molt poc més a dir, perquè jo m'ajuste al que diuen els codis deontològics i els llibres d'estil.
Jo no he canviat ni he modificat les normes de comportament, he vingut a aplicar-les.
Que de veritat algunes vegades alguns grups parlamentaris se n'obliden quines són les funcions de la direcció general, que entre elles està no intervindre en la línia editorial de la casa.
Aleshores, anem a vore si entre tots mos llegim el llibre d'estil, el llibre de creació de la radiotelevisió pública, el mandat marc, el contracte programa.
No anem a llegir només allò que entenem ens pot ajudar llegint-nos tot el context, perquè, de veritat, no sempre tenim les funcions que ens atribuïxen.

I bé, en allò que consideren que no estem fent-ho bé, intentarem millorar-ho en la mesura que siga possible.
Però, ja li dic, el nostre entorn és un entorn de debat, democràtic, plural i veraç.
I mentre els codis interns que manifesten els companys d'informatius o els experts, que són els consultoris, ens facen algun retret, lògicament nosaltres entenem que estem actuant dins de la legalitat.

Gràcies, senyor Pascual.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies.

Ara els grups que vullguen fer rèplica, torn de rèplica.

El senyor director general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació:

Sí, jo volia, m'he quedat sense temps.
Disculpeu, ara…

La senyora presidenta:

Senyor Pascual.
(Veus)

El senyor director general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació:

Ah, no tinc temps?
Ah, val, val, val.

La senyora presidenta:

No, no li he dit res.
Si vol afegir alguna cosa.

El senyor director general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació:

Sí.
A vore, respecte al tema de les vacunes sí que m'agradaria dir una cosa, i és que no ha sigut una errada ni cap manipulació, vaja això per davant.
I per més que diguem mil vegades que és una mentida o és una manipulació no ho convertirem en veritat.
O siga, per més que ens encabotem en dir que això va ser una errada o que va ser una manipulació, per més que ho diguem, no serà una veritat.

Nosaltres ja hem contestat a algun grup parlamentari alguna qüestió que ens ha fet a este respecte, i ha quedat ben clar, perquè estem parlant que al voltant del 70 %, si no recorde malament, que era la xifra que eixia, la desviació que era d'un 0,8, o siga, no només manipulem, que ho fent malament, que posem un 0,8, no?
Doncs benvinguts al món del Mago de Oz.

Vam explicar claríssimament que nosaltres tenim dos fonts d'informació, com les tenen tots els mitjans, el ministeri i la conselleria, que parlen de xifres que van evolucionant.
Per què?
Perquè estan basades amb l'Institut Nacional d'Estadística.

Els xiquets i les xiquetes de dotze anys quan va començar la pandèmia en tenien deu i no formaven part de la població vacunable; quan s'incorporen vuit mesos, nou mesos i deu mesos després a la població vacunable estan alterant la piràmide poblacional.
És veritat que hi havia dos criteris que se treballaven en aquell moment, però això és com quan se'ns diu com és possible que Espanya estiga en la cinquena ona i la Comunitat Valenciana estiga en la quarta.

També estem manipulant una realitat estadística i científica que diu que afortunadament en una de les corbes de creixement a l'estat espanyol la Comunitat Valenciana no va a tindre eixa corba de creixement?
Però no ho diguem nosaltres, ho diuen les entitats científiques, avalades suficientment per tots els sectors acadèmics, perquè nosaltres puguem utilitzar-les com a fonts d'informació.

Aleshores, m'agradaria que quedara clar, primera, per eixes dècimes; segona, perquè, i ací sí que insistisc, segurament estem gastant els impostos dels valencians contestant per escrit a la pregunta, retraient ací ara mateix, i segurament en la propera compareixença també se me farà contestar sobre açò.
Vull dir, que tinguem clar que nosaltres estem de manera absoluta i transparent, i quan alguna volta efectivament la direcció d'informatius ha considerat que per motius de càlcul o per motius… ha hagut alguna xicoteta errada ho ha manifestat, si és que no tenim cap problema; però no hem manipulat les xifres, són les estadístiques tal i com vénen dels entorns.

I vosté abans ha fet una al·lusió a que en alguna moment esta informació se dóna en el magazine del Bona vesprada.
El magazine de Bona vesprada té els mateixos codis de vigilància que tenen els informatius i té les mateixes fonts.
I hem contestat per escrit a algun grup parlamentari, que no recorde quin és, escrit per escrit, fitxa per fitxa quin era el total de població vacunada, per què havia eixit eixe percentatge, i no era una invenció nostra que havíem tret perquè hem estudiat les matemàtiques pitjor que altres televisions públiques, sinó senzillament perquè està penjat en les pàgines oficials, que és de les que se subministra tot el món.

També dic que entenguen que si eixa fitxa, per exemple, ix un dilluns, què els vaig a contar jo a vostés, senyories, diputats i diputades, sobre com se carreguen les dades de vacunació o d'incidència de divendres a diumenge en les diferents conselleries de l'estat.
Que nosaltres anem darrere de la informació, perquè sàpiguen que volem tindre-la puntual, veraç i sobretot de proximitat, i ens preocupen les nostres.
Però vull que entenguen que les xifres són les que són, són les que són, i tenim la informació segurament que tenen vostés, perquè la mateixa persona que ens pregunta estes coses pot accedir a eixa pàgina web i a eixe link que els hem oferit perquè ho comproven.

Aleshores, m'agradaria que no quedara, que no constara que això és una manipulació i una mentida, per més que siga una mentida afirmar això i ho diguem mil vegades.
I m'agradaria que entengueren que treballem en eixe sentit.
I al final, clar, la diferència que es manifestava és d'1,08 sobre un 70 %.
És que no estem parlant que la xifra és un d'un 40 %, que dius, bé, on anaves?
esperaves que maquillant eixa…?
No, estem parlant d'un 0,8, és que no va a cap lloc.
Entre altres coses, no millora el nostre benefici posar un 0,8 amunt o avall.
Al contrari, ens haguera agradat ser exactes, però és que no són exactes les estadístiques.

I vull que entenguen que darrere d'açò hi ha equips molt professionals validant això i comprovant-ho.
I l'exemple que li dic és lo de l'onada.
Nosaltres internament tenim un debat sobre com és possible que nosaltres estiguem en la quarta onada?
Pues perquè els científics diuen que la Comunitat Valenciana en un moment donat, encara que va haver un repunt en la resta d'autonomies, no es va produir ací.
Ens haguera agradat que no haguera hagut cap onada des del punt de vista informatiu.

M'agradaria contestar molt ràpidament sobre les xarxes socials.
Pues el mateix, hem insistit, jo crec que vaig donar resposta en aquella compareixença, si no recorde malament, i tornaré a donar-la segurament perquè crec que ens han tornat a preguntar sobre alguna cosa relativa.
Nosaltres publiquem la nostra notícia en una plataforma digital que no és propietat de la Corporació, que no és propietat de la Corporació.

És a dir, nosaltres el que sí tenim és un codi intern de bones conductes, propi de llibre d'estil, on no hi ha ni tant si vol algunes figures que ens han demanat moderar el debat en les xarxes.
No tenim nosaltres altra cosa que posar-nos a un periodista a moderar a estes persones, o robots, o trolls, o no sabem qui són els que estan publicant estes coses.
De vegades hi ha molt de piròman en les xarxes.
Nosaltres publiquem una notícia, les conseqüències que té eixa notícia en esta plataforma, que pertany a dos multimilionaris americans, no és responsabilitat de la casa, és responsabilitat, primera, del que ho publica, segona, del que se sent al·ludit que li pose una denúncia per injúries, calumnies i dret a l'honor.
El que no pot ser és de nou a l'intermediari que publica una notícia el convertim en autor del delicte, en autor del delicte, perquè ja són pocs recursos els del servei jurídic com per a estar tots els dies en els tribunals defensant a tercers que no són nostres.

Clar que ens preocupa.
Ens preocupa el debat, la polarització, els insults.
Però nosaltres no som responsables que a eixes xarxes entre gent des d'eixes o altres plataformes a, malauradament, convertir el nostre espai de concòrdia i de democràcia en una situació, com deia el parlamentari Pascual, d'una autèntica cloaca.
No estem nosaltres per a posar-li colònia a eixa cloaca.

No sé si li he respost.
Però jo entenc el malestar, entenc el malestar, però no és obligació d'un mitjà públic controlar unes xarxes que no són seues, que no són seues.
I si hi ha algun delicte, que algú denuncie a qui ha comés el delicte.
Jo desconec quantes denúncies es van produir arran de…, con motivo de esa convocatoria, no lo sé, quizás ninguna.

La senyora presidenta:

Ja ha acabat aquesta intervenció?

Senyor Pascual, té 3 minuts per a la rèplica.

El senyor Pascual Pérez:

Mire, señor Costa, ¿sabe lo que son mentiras?
Esto es mentira.
Esto es absolutamente mentira.
Y lo han puesto, lo han publicado en sus informativos.
¿De acuerdo?
Entonces, el informe que usted está comentando de los servicios informativos, si no recoge este tipo de manipulaciones, pues no vale absolutamente nada.

¿Y sabe lo que también son mentiras?
Las medias verdades.
Ha habido compañeros que han sacado el tema de la expulsión de un diputado de Vox.
Y ustedes desde la cadena lo que hacen es contar la historia, pues la mitad, que es que el vicepresidente primero, haciendo una aplicación torticera e injusta del Reglamento de la cámara, expulsa a un diputado de Vox sin las correspondientes tres advertencias recogidas en el artículo 104, y, tras el receso de diez minutos, la Presidencia reconsidera su postura, reconsidera su postura, porque ha aplicado mal el Reglamento, pide al señor Sánchez que retire esas palabras, las retira, y continúa el Pleno con absoluta normalidad, para que, acto seguido, cuando sube a la tribuna el señor Baldoví, de Compromís, se dedique desde la misma a proferir insultos contra el señor Sánchez.
Y ahora sí, el vicepresidente de las Cortes le solicita al señor Baldoví que retire las palabras; no las retira, no lo expulsa, simplemente las quita del diario de sesiones.
¿Y eso por qué ustedes no lo cuentan?
¡Es muy sencillo de contar!

Porque, vamos a ver, ¿no se supone que las personas que trabajan en À Punt deben actuar rigiéndose por el principio de imparcialidad, sin tomar partido de una determinada opción ni sesgar ningún tipo de información, sesgar ningún tipo de información?
Y no lo digo yo, no lo dice Vox, lo dice su libro de estilo, pero parece que para ustedes pues vale menos que un dólar de Mozambique.

Y así podríamos estar día tras día, hora tras hora, y tal, porque su manipulación contra Vox es que no conoce límites.
Y no puedo dejar pasar por alto los desinformativos contra Vox durante la campaña electoral que se dio en Cataluña.
Usted, sus desinformativos, catalogaban a los candidatos de Vox como ultraderecha, mientras que a los centenares de violentos que los persiguieron, emboscaron y agredieron eran grupos de jóvenes.
Recordemos que estos ataques terroristas callejeros en Vic donde se lanzaron huevos, piedras y petardos contra militantes y votantes de Vox, varios de nuestros simpatizantes por cierto fueron heridos, y las furgonetas, las dos furgonetas donde viajaba el secretario general, Ortega Smith, y el candidato a dichas elecciones, el señor Ignacio Garriga, fueron literalmente destrozadas.
Y ustedes catalogan a esta gente como grupos de jóvenes, mientras que Vox es la extrema derecha.
Pues mire, pues sí, se lo digo así, y así me podría pasar mucho rato, eh, comentando este tipo…

La senyora presidenta:

Si podria passar a (inoïble)…

El senyor Pascual Pérez:

…esta bajada al detalle de las manipulaciones que se realizan desde la cadena pública valenciana.
Porque es que À Punt es una herramienta que hace el trabajo de cloaca al Consell, y ustedes además, con todo el descaro, lo enmarcan como si estuviesen realizando una función pública esencial.

Señor Costa, tengo que decirle que reitero mi solicitud de dimisión de usted.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyor Pascual.
Ha quedat clara la seua postura.

Per part de Ciudadanos, senyor Llopis, 3 minuts.

El senyor Llopis Pascual:

Sí, bueno, simplemente una cosa.
Yo quiero hacer constar, la señora Álvaro ha dicho una opinión de que el resto de ciudadanos los consideramos fachas; yo por lo menos no considero a los de Vox fachas.
Evidentemente, me diferencio muchísimo en muchos planteamientos.
Tampoco considero que hay que insultar a los compañeros, aquí hay que intentar mantener el respeto, que quede constancia.

Y señor Costa.
(Veus) ¿Qué?
¿No sé qué me dice?
No, yo lo que quiero decir es que yo creo que realmente yo respeto a la gente, y me encantaría pues a lo mejor, cuando se calificaba a la ultraderecha, que puede calificarse o no, filoterroristas a los partidos que realizaban una manifestación que defendía una (inintel·ligible) … de treinta y pico personas, entre ellos muchos niños, y eso no se califica, ¿no?
Antifascistas se le llama a los terroristas.
A los que matan niños en España algunos medios de comunicación los llaman antifascistas.
Pero, bueno, bien, eso es lo que hay.

Bien, pero como no es mi asunto, simplemente decirle una cosa, señor Costa, y se lo voy a enviar por escrito.
Y espero, espero, que rectifiquen y borren el tuit falso, porque usted me está diciendo a mí, como siempre, que no le he contestado.
21 de julio, Información, 21 de julio, me ha salido un tuit, en un tuit de Información que usted ha verificado.
No estamos hablando del 0,07, ¿no?
Ustedes decían aquí: Comunidad Valenciana, población vacunada 68-50, con pauta completa 56,9.
En teoría, por encima, por encima, de la media nacional, por encima de la media nacional.

Estamos hablando en teoría, según sus informaciones, de À Punt, 6 puntos por encima de la media nacional con una vacuna y 5 puntos por encima como pauta completa, 21 de julio, un tuit, un tuit con información de Bona vesprada, que después rectificaron.
Yo me tomé la molestia, me tomé la molestia de recuperar la información del ministerio, de un día arriba y abajo, estábamos tres puntos por debajo en pauta completa y cuatro puntos por debajo en una sola dosis.
Y los datos están ahí.

Yo le voy a enviar la información, porque le han engañado; el que le ha dicho a usted esa información le ha engañado.
No estamos hablando del 0,07, porque aquellas personas que hemos hecho el seguimiento sabemos que los datos cambian.
¿Sabe lo que hizo su gente?
¿Sabe lo que hizo su gente?
Los datos de porcentaje de población sobre España cogieron sobre toda la población de España y de Valencia solamente sobre el porcentaje de población que se tenía que vacunar, que evidentemente es mucho menos, y eso se llama tergiversar la información, eso se llama engañar al valenciano que enciende la televisión y cree que un medio público no le va a engañar.

Y le voy a enviar la información; no sé cuál es el lugar donde hay que enviar esa información, pero se la voy a enviar y le voy a pedir, por favor, que ese tuit con información falsa que emite À Punt y que valida À Punt lo borre, lo borre porque, además, no hace falta ser estadístico para darse cuenta de que la falsedad y los datos del ministerio están ahí.
Toda la información viene del ministerio, que, en este sentido, hay que agradecer que el ministerio está dando una publicidad exhaustiva y transparente de los sistemas de vacunación, que cualquier valenciano puede comprobar, menos À Punt.

La senyora Àlvaro Cerezo:

Senyora presidenta, hi ha hagut una al·lusió directa a la meua persona.
Hi ha hagut una al·lusió, per part del senyor Llopis, directa a la meua persona i a allò que jo he dit i voldria matisar-ho en un segon.

La senyora presidenta:

Val.

La senyora Àlvaro Cerezo:

Moltíssimes gràcies.

La senyora presidenta:

Un minut.

La senyora Àlvaro Cerezo:

Doncs, el que voldria matisar és que, quan m'he referit a la resta, efectivament, no he tingut en compte aquells partits «veleta» i en perill d'extinció.
Per la qual cosa, pregue me disculpe vosté per no haver tingut en compte un partit que està al borde de l'extinció.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyora Álvaro.

El senyor Llopis Pascual:

Bueno, pues, ¿puedo contestar?

La senyora presidenta:

Jo crec que…

El senyor Llopis Pascual:

No, no.
Però, bo, si me insulta, jo no sé…

La senyora presidenta:

Ens queda encara un altre punt, que a mi m'agradaria acabar de substanciar…

El senyor Llopis Pascual:

Bé, ja, però si li ha donat la… Evidentment, si m'insulta…

La senyora presidenta:

…i, per tant, continuem amb el debat.

El senyor Llopis Pascual:

No, no, però, bé, jo crec que és determinat sectarisme (veus)…

La senyora presidenta:

Continuem amb el debat perquè m'agradaria que, ja que han vingut (veus)…

El senyor Llopis Pascual:

Però, bé, jo crec que… Jo crec que tinc dret a replicar.

La senyora presidenta:

Se que han aprofitat per a avançar inclús una compareixença que encara no s'ha substanciat i anem a continuar amb el debat.

El senyor Llopis Pascual:

Tinc dret a replicar, no?

La senyora presidenta:

La senyora Marcos té 3 minuts…

El senyor Llopis Pascual:

No tinc dret a replicar?

La senyora presidenta:

…per a la seua intervenció.

La senyora Marcos Puig:

Gràcies, senyora presidenta.

Señor Costa, se nota su bagaje político a la hora de contestar en esta cámara.
Desde luego, se nota que usted es político, usted es del Partido Socialista y se nota que ha sido concejal y servidor público.

Mire, usted puede escurrir el bulto, pero usted se comprometió en esta cámara y además dijo, y así consta en el diario de sesiones, que el ente filtra todos los mensajes de redes sociales para evitar utilizar los de cuentas sospechosas o que inciten al odio.
Son palabras suyas, no son mías.
Es que yo estoy haciendo alusión a su compromiso en la cámara.
Y le estoy diciendo que su compromiso en la cámara no se ha cumplido y parece ser que usted no ha tomado ninguna medida ni ha exigido responsabilidades absolutamente a nadie.
Yo se las exijo a usted, usted exíjaselas a quien corresponda.

Mire, no se ha preocupado… No se preocupe usted de las denuncias que pone mi grupo con respecto a este particular porque sí, mi grupo ya lo puso en conocimiento del juzgado de instrucción que tocaba, con lo cual por eso no se preocupe.

Mire, a lo que no se ha referido usted es tampoco al tratamiento de la noticia a la que he hecho referencia, en la que el Tribunal Superior de Justicia confirma la condena a cinco años de prisión del exmarido de la vicepresidenta, de la señora Oltra.
Cuando se produce la primera sentencia -no hablo de la segunda, de la que confirma, hablo de la primera-, cuando se produce la primera sentencia, el informativo de À Punt no da la noticia.
Todas las televisiones dieron la noticia, excepto la televisión pública valenciana.
Sí que dio la noticia por la noche, es cierto, pero en el informativo del mediodía no se dio la noticia de lo que había sentenciado el Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana.
Y en ninguno de los dos casos, en ninguno de los dos casos se hace referencia en los informativos, parece ser que para À Punt no es noticia lo que dice el Tribunal Superior de Justicia, afeando el comportamiento de la conselleria; no se habla de eso.

Creo que eso es un sesgo de la información y creo que usted también debería de vigilar esas cosas, que se dé la noticia tal y como dice el TSJ y la sentencia entera, no sesgada, señor Costa.
Y por eso también le pedimos responsabilidades y le pedimos que usted nos diga aquí quién hizo el tratamiento de esa noticia o tome usted las medidas que tenga que tomar como director de la televisión pública valenciana.
Simplemente eso, porque esto se llama comisión de control de Radiotelevisión Valenciana.
Y, además, usted, como es político, sabe perfectamente cómo se tiene que ejercer el control por parte de los grupos de la oposición.

Y, en cuanto al tema de la vacunación, mire, señor Costa, los datos aquel día…, algo ha hecho referencia al señor Llopis, pero aquel día los datos no eran ni los del ministerio ni los de la conselleria de sanidad.
Efectivamente, hubo ahí un baile de cifras al que ha hecho referencia el señor Llopis y que ya tendremos ocasión de hablar en otra comparecencia.

Gracias.

La senyora presidenta:

Bé, ja pensava jo que, amb totes aquestes preguntes i declaracions sobre este tema, anàvem a estalviar-nos la compareixença.
Perquè els recorde que el punt de l'ordre del dia que estem tractant és la proposta de compareixença del grup Vox pel que consideren manipulacions i qualificacions esbiaixades.
Per tant, atenguem-nos a eixe punt.

Ara del seu torn a contestar el que considera, per 3 minuts.
I intentarem passar a l'últim punt, ajustant-nos al tema per al qual se li ha cridat, que entenc que és el que du preparat.

Moltes gràcies.

El senyor director general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació:

Bé, per al·lusions, espere que el fet de ser servidora pública no la inhabilite per al futur desenvolupament professional, vaja per davant.
No sé…, desconec on anava l'al·lusió, però, com jo soc de posar-li sempre coneixement a les coses, doncs, ho deixe com a una observació, que entenc que no s'ha reflectit en un espill, però… (Veus) Ya, pero en el entorno en el que nos estamos moviendo parece como…, se intuye, se destila… (Veus) Hombre, gratuitas no son, gratuitas no son las alusiones.

La senyora presidenta:

Senyories, no facen diàleg, per favor.
(Veus)

El senyor director general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació:

Pues, conste en acta que el compareciente agradece el halago.

Y, luego, sí es importante que, si esa noticia de la que está hablando la diputada no hubiese aparecido, hablaríamos de censura; si aparece un poco, hablamos de sesgo; y considera que debería haber abierto el informativo de esa noche.
Vamos a ver, el menú informativo lo decide la comisión de editores, en función del peso específico de las noticias dentro del contexto de ese día, dentro del contexto de ese día y de esa hora.
Es decir, cuántas veces nos explican: oye, pues, esta noticia no ha salido.
Muchas noticias ya montadas, por lo que sea, entran otras noticias que tienen mayor peso, actualidad, son muy recientes y acaban desplazando en escaleta o reduciendo en tiempo muchas de las noticias.

Este es el día a día de la construcción de un informativo porque, afortunadamente, los informativos son un organismo vivo; en el minuto en que empiezan, no sabes exactamente qué puede ocurrir.
Y, afortunadamente, esta cadena dispone todos los días de doce cámaras en directo alrededor de todo el territorio valenciano, con la intención de que nada se nos escape.

Entonces, yo sí quisiera que entendieran que hay criterios informativos y periodísticos deontológicamente sustentados a través del libro de estilo y de la comisión de informativos que, si hubiera cualquier tipo de reproche, seguramente lo harían público.
Disponemos también de los compañeros en los comités de empresa que vigilan estas y otras cosas.

Por lo tanto, yo creo que tele tan garantista como esta, que tiene tantos círculos de control y de fiscalización a su alrededor, tiene que ser algo muy, muy especialmente dañino para que se nos escape y quisiera ponerlo en valoración.
Y, desde luego, que todo merece su mejora.
Quisiera que pensásemos que, muchas veces, cuantas más expectativas le ponemos a algo, mayor es el grado de frustración que obtenemos cuando vemos que aquello no se cumple.

Entonces, entendamos que en el paisaje periodístico no siempre aquello que uno cree que puede tener especial peso relevante lo acaba teniendo, muchas veces por razones endógenas, es decir, del propio funcionamiento, y luego por razones exógenas, que es que uno no sabe cuál será la noticia que te abrirá esa noche el informativo.
Que tiene su mecánica y su dinámica y es compleja, yo lo entiendo, y estos mismos debates los tienen internamente los propios compañeros: los de economía quieren que su sección dure cinco minutos; los de los tribunales, que dure diez; los de política, que dure doce.
Esa pelea interna por los temas existe.
Y lo que hay es un comité de editores que decide realmente cuál es el menú informativo que con un checking…, porque nosotros mantenemos un checking todos los días con un montón de temas de: ¿hay temas vertebrales, Castellón, Alicante, Valencia?
, sí, dentro; ¿hay temas…?
Porque, si no, si solo fuésemos a aquellos que entendemos que afectan a la mayoría de los valencianos, cuántas de las noticias de nuestras poblaciones limítrofes, cuántas de las noticias de grupos sociales, grupos sociales, desaparecerían del todo del entorno.

Nosotros tenemos un compromiso de visibilización -y está en el libro de estilo- con colectivos para visibilizar sus acciones, me da igual que sean de género, por edades, segmentos de población; todos deben tener cabida.
En ese proceso de selección, lógicamente, hay procesos de elección.

Yo atiendo su llamada, solicitaré que me bajen al detalle de lo que me ha solicitado, pero ya le explico que es muy difícil en un organismo vivo de estas características saber, en ese momento concreto y en aquella situación, qué motivó eso por lo que usted me reprocha.
Le agradezco reproche de todos modos.

La senyora presidenta:

Moltes gràcies, senyor Costa.

Ara, bé, sé que és tard.
Ens queda un punt.
Ja vam ajornar aquesta comissió i, per tant, jo crec que el que devem fer és acabar amb l'últim punt, intentant ajustar-nos totes i tots als temps i sobretot el tema de debat i, així, segur que ho farem molt més àgil.

Compareixença del director general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació de la Comunitat Valenciana, senyor Alfred Costa i Folgado, per a informar i explicar la política d'externalització de serveis de l'entitat pública valenciana, sol·licitada pel Grup Parlamentari Unides Podem (RE número 37.
399)

La senyora presidenta:

El punt és la compareixença del director general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació de la Comunitat Valenciana per a informar i explicar la política d'externalització de serveis en l'entitat pública valenciana, sol·licitada pel Grup Parlamentari Unides Podem, amb el registre d'entrada 37.
399.
Així que quan vosté vullga i jo li demane, si pot ser, (se sent una veu que diu: «Brevetat») al vicepresident que ocupe el lloc i així podré… (Pausa.
Sorolls)

(Ocupa la presidència el vicepresident de la comissió, senyor Fernando Llopis Pascual)

El senyor vicepresident:

Comencem… Bé, ja li he dit…, ja, doncs, quan vosté vullga.

El senyor director general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació:

Sí.
Com que la pregunta era genèrica, entenc que té a vore amb algunes notícies aparegudes en mitjans de comunicació, que vull pensar que és això el que ha motivat la pregunta.
Però, bé, agraïsc, al contrari, l'oportunitat d'aclarir la nostra gestió, avalada pel consell rector, que no és més que la de maximitzar la plantilla de què disposem i, lògicament, com en qualsevol empresa pública, es busquen recursos humans i tècnics fora de l'actual RLT, quan açò no es proporciona.

De fet, el passat mes de maig ja vàrem contestar una pregunta escrita, crec que del Grup Parlamentari Compromís, sobre una presumpta externalització del servei de meteorologia, en referència a una licitació que en aquell moment estava en curs, en aquell moment.
Tot i que finalment aquell contracte no es va adjudicar, recupere els arguments que vàrem exposar perquè il·lustren la nostra postura sobre esta qüestió.
Explicàvem, deia, en aquella resposta escrita, que un dels objectius estratègics de la programació d'À Punt Mèdia per al 2021 era, a l'inici d'enguany, reforçar la informació relacionada amb el canvi climàtic, la transició ecològica i donar-li una perspectiva divulgativa.

L'emergència climàtica… Estos dies ho hem comprovat, perquè els nostres companys de la televisió canària estan fent un treball extraordinari i nosaltres, personalment, d'ahí l'existència de les televisions públiques regionals, perquè hi haja un relat fora de les seues fronteres de què està passant -i nosaltres tenim allà un equip destacat, també perquè ens preocupen estes coses i tenim la mirada valenciana en un territori autonòmic-, doncs, l'emergència climàtica ens interpel·la a tots més encara en el cas d'uns mitjans públics compromesos amb la protecció del medi ambient i el creixement sostenible.
És per açò que la direcció general va traslladar a l'equip responsable de la secció de meteorologia l'encàrrec de planificar seccions de caràcter divulgatiu, complementàries a la informació meteorològica, peces relacionades amb el món natural, la necessitat de preservar-lo, imatges de fenòmens atmosfèrics de tot el món, curiositats sobre fauna, flora, paisatges de la comunitat…; bé, en definitiva, continguts que posen de relleu la bellesa i la diversitat del medi natural i el seu impacte en les nostres vides.

En aquell moment, la secció de meteorologia va al·legar que, de manera conjuntural i no estructural, no tota la plantilla de l'equip de meteorologia estava incorporada; són cinc persones i hi havia quatre.
I vull que conste també que eixa borsa se va activar.
Cap de les persones que estava en la borsa va poder incorporar-se al seu lloc de treball; amb la qual cosa, cent per cent d'ocupació laboral en l'audiovisual valencià.
És a dir, cap persona es va incorporar, desconec les raons, i això va fer que no es poguera incorporar la quarta persona.
Amb la qual cosa teníem quatre meteoròlegs en una borsa exhaurida.

Rebutgem l'acusació que este contracte de 15 minuts setmanals que estava intentant nodrir els continguts informatius sobre medi ambient i ecologia siga una externalització dels serveis informatius.
La informació meteorològica pròpiament dita recau exclusivament en els bons professionals de L'oratge que proposen els continguts que s'han d'abordar en l'escaleta de contingut i són els seus recursos humans els quals dirimixen les decisions.
Aquesta licitació, ara que finalment l'òrgan de contractació va renunciar i que figura en l'expedient -es pot consultar en la pàgina de transparència nostra-, responia a la nostra voluntat de difondre valors relacionats amb el medi ambient i la seua preservació, un dels objectius, d'altra banda, que ens marca la llei i el contracte programa.

Entenem, per tant, que este acord del Consell Rector no representava cap perjudici per als treballadors ja que va ser la pròpia secció de meteorologia, com hem dit, la que va comunicar en aquell moment que no disposava de l'estructura.
Això no resta la perseverança d'esta direcció general, que ha motivat i encoratjat al propi departament de meteorologia que en el moment…, perquè hem hagut de convocar de nou l'obertura d'eixa borsa de treball, això porta el seu temps, entre que es presenta la documentació, s'acredita i tot això, s'incorporarà a esta borsa de treball una cinquena persona, bé, s'incorporaran diverses persones.

La que li corresponga entrar, s'incorporarà quan?
Ara al mes d'octubre?
Al mes de novembre?
Bé, doncs, benvinguts a la realitat.
La proposta de la direcció general es fa en gener d'enguany i és possible que materialitze en gener del 2022.
Mentrestant, hem perdut una excel·lent oportunitat d'incrementar el pes del departament de meteorologia i de L'oratge i d'aportar a l'informatiu de la vesprada una mirada molt més atractiva.
Ja no li dic com haguera repercutit això positivament en els índex d'audiència, sabent que la secció de meteorologia, si la incrementes, i és una de les més seguides, també estaràs incrementant el pes en quota de pantalla d'eixa secció a migdia, que hi ha molta gent que ho consumix.
Amb la qual cosa, costos d'oportunitats perduts, gestió interessant, doncs, està és la realitat a la qual ens enfronten.

És veritat, i no ho faré molt llarg, que també es va publicar una notícia que parlava de que s'havia externalitzat el servei d'autopromoció.
El servei d'autopromoció està externalitzat des del primer dia, és un servei extern pel qual s'aporten, lògicament, totes les peces de continuat i d'autopromoció de la casa.
És veritat que, en algun cas, algun mitjà de comunicació va dir que s'incrementava el nombre de recursos humans que nodrien eixa licitació, error.

Per una banda, la gestió interna de la casa el que va fer és mantindre el nivell d'inversió en eixa licitació i el que va fer és: els tres locutors i locutores que li posen la veu a eixes autopromocions, que no són personal laboral de la casa, no estan en la RLT, sinó que tenien, curiosament, tres contractes menors -i què vaig a dir jo a ses senyories sobre què són els contractes menors a final d'any en els informes de les sindicatures- per intentar resoldre això, en la licitació es va incloure que estes veus que normalment tenen contracte d'artistes, que és una anomalia també dins de la contractació pública de les empreses, es poguera resoldre incrementant, o siga, formant part de l'equip creatiu de la nova licitació.

Amb la qual cosa, primera falsedat, no hem incrementat el pressupost d'eixa licitació.
Segona, no hem incrementat el número de persones externalitzant perquè és que no estaven dins, amb la qual cosa és impossible externalitzar-les.
I, efectivament, eixa era la novetat i les noves contractacions.
Per això, quan s'incrementà el preu, algú havia d'haver detectat que les citacions d'estes persones que es fan com a locutors, perquè no tenen un contracte de regularitat sinó que se'ls paga, conforme diu el sector, per text i citacions, tal i com diu el conveni del sector, incrementava en una previsió a 12 mesos eixa licitació.

Però no puc deixar passar l'ocasió d'això, de remarcar la singularitat en matèria laboral d'una empresa de comunicació que presta un servei tots els dies de l'any i que genera perfils de treball que s'han d'adaptar als canvis continus propis de la nostra activitat.
La càrrega de treball dels departaments de la societat fluctua en consonància amb la graella de la programació i genera ocasionalment necessitats puntuals i no estructurals de serveis i recursos humans.
En eixos casos demanem al Consell Rector l'autorització per a recórrer temporalment a contractes externs, com ha passat en alguns dels casos que hem comentat.

Per exemple, en esta nova temporada el programa de debat A la Ventura dels serveis informatius d'À Punt passa de setmanal a diari.
Això suposa, respecte a la temporada passada, lògicament, un increment de necessitats de recursos.
Això no lleva que la capacitat de decisió editorial continua estant en mans dels equips interns del propi departament d'informatius.
Però també convé recordar que la Llei 6/2016, aprovada per les Corts, estableix que dinamitzar el sector audiovisual valencià és un dels objectius pels quals es van crear els mitjans públics de televisió.
Quan contractem amb empreses valencianes microespais de temàtica ambiental, cunyes i peces d'autopromoció o treballs de grafisme, també estem complint este mandat.

I durant esta compareixença o l'anterior crec que ha eixit eixe tema de nou perquè és vital per a nosaltres.
No sé si en el contracte programa, quan el grau de compliment d'eixos articles estiga posat damunt la taula, este tipus de detalls estarà reflectit, però estem treballant en eixa línia.
O siga, açò són empreses valencianes que tenen un retorn laboral, econòmic i social fonamental.

El passat juliol també vaig tindre l'ocasió de tractar este tema en la meua compareixença davant la subcomissió per a l'estudi de la reforma de la llei.
En aquella ocasió vaig dir que el debat sobre la reforma de la llei ens brindava l'oportunitat d'aclarir alguns conceptes en referència a la redacció del punt 5 de l'article 8, que diu: «la corporació i les societats podran contractar amb tercers la producció i edició de determinats continguts o programes a més de qualsevol servei audiovisual, amb excepció dels continguts informatius, que s'entenen un servei essencial».

El nucli del problema es troba en què no hi ha una definició unívoca del que és un contingut informatiu, ara especialment que els gèneres estan tan hibridats i no tots els programes tenen un component informatiu netament en eixe sentit.
Este problema d'interpretació no és exclusivament d'esta casa, la llei de Radiotelevisió Espanyola tampoc contempla l'externalització de la producció i el passat mes d'abril, per exemple, la Comissió Nacional de Mercats i la Competència va arxivar una denúncia d'externalització per l'emissió d'un programa de televisió que contenia connexions en directe, debats amb col·laboradors i peces informatives pròpies.

La comissió va argumentar que el programa en qüestió no era netament informatiu i que, per tant, podria ser produït de forma externa.
En la resolució explica que, i posa entre cometes: «Tot i que el programa té un alt component informatiu, el tractament d'esta informació no equival al què s'ha de fer en un telenotícies o en un butlletí de notícies ja que els temes s'aborden des d'una perspectiva molt diferenciada a la simple exposició dels fets i que hi ha una gran dosi de subjectivitat en els comentaris dels intervinents, dels col·laboradors o del propi presentador».
L'organisme conclou: «El format del programa s'apropa més al que entenem com a programa d'actualitat, si bé la temàtica està centrada en l'actualitat informativa».

Si aporte este exemple és per il·lustrar com de subjectiva pot ser la lectura del punt 5 de la nostra llei, que suscita contínuament preguntes i compareixences com la de hui.
De la mateixa manera que defensem sense matisos la no externalització dels serveis informatius, que entenem com a element essencial del servei públic, també proposem precisar en una nova redacció la possibilitat de contractar continguts i programes d'actualitat informativa en el sentit en què atorga la Comissió Nacional de Mercats i Competència.

Finalment, i repetiré que, entre altres coses, és veritat que les funcions sobre política laboral no són directament assumibles a la direcció general, el que fa la direcció general és executar des del punt de vista de la direcció eixos recursos que si li atorguen a través de la RLT, que mantindrem lògicament el pes específic dels informatius, que ahí tenen la prova en les RLT, i que respectem escrupolosament les limitacions, condicions i garanties recollides en la llei.

Açò és tot.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies.

És, entenc, el torn de paraula de la portaveu d'Unides Podem.
Té 6 minuts, senyora Blanes.

La senyora Blanes León:

Gràcies.

Sí, senyor Costa, a vore, la nostra petició de compareixença no sols atén a estes notícies últimes sinó que sap, no sé si ho recordarà, que des de que vosté ve compareixent i anteriorment a mi sempre m'ha preocupat aquest tema per precisament pel que ha dit, perquè no estem parlant sols de les últimes externalitzacions previstes que s'hagen dut a terme o no, sinó que a mi em preocupen totes aquelles que des del minut un de la nova radiotelevisió pública s'han externalitzat.
I que podríem entendre que de manera… (Se sent una veu que diu: «El micro») Disculpa, disculpa, el micro.

Val, com li deia… Perquè conste en acta, crec que començaré.
Com li deia, no sols em preocupen aquestes últimes notícies que han pogut eixir sobre noves externalitzacions o possibles noves externalitzacions sinó que, com li deia, em ve preocupant des de l'inici.
Tant des de que està vosté com anteriorment, ja he tret aquest tema perquè sí que ens preocupa que des d'un inici n'hi ha certs professionals i certs sectors que han estat sempre externalitzats.
I per a nosaltres no sols és que entenem que formen part dels informatius sinó que, a més, formen part de l'estructura del que és en sí el servei de radiotelevisió pública i, per tant, entenem que haurien d'estar prestats de manera directa per personal de la casa.

I açò ho dic perquè sí que és cert que podem entendre que des d'un inici la necessitat de posar en marxa podria fer necessària eixa contractació, però passats ja tres anys i entenent que, arribant a la fi d'aquestes contractacions, podrien recuperar-se aquests serveis de manera estructural.
I li ho dic perquè vosté ha fet referència a l'article 8, també l'article 26.
4 que diu que la corporació no podrà cedir a tercers la producció i l'edició de programes informatius, jo crec que eixe punt també és important tenir-lo en compte perquè estem parlant d'unes licitacions que, a més, tinc entés que han sigut objecte de recurs, com són el tema dels grafistes o dels tècnics de postproducció i, per tant, entenem que ahí, bé, són part fonamental del que són els informatius.
De fet, tant és així que en la resolució del Consell Rector, en la RLT que va ser publicada del 3 de febrer del 2021, aquests professionals formaven part d'esta RLT i, per tant, entenem que són personal essencial dels informatius i de la casa.

Però, com ja li dic, també pensem que hi ha altres molts, perquè els operadors d'ingesta, com podem dir que no són personal que formen part dels informatius?
O els de manteniment del Dalet o els intèrprets de llengua de signes?
Abans parlàvem també d'eixa necessitat, que nosaltres entenem, d'incrementar tot el que és la interpretació en llengua de signes.
Bé, doncs, tot açò, jo crec que és fonamental tindre una plantilla suficient per a açò, els subtitoladors, personal de quiosc, a diari.
O siga, no són qüestions puntuals que poden vindre justificades per una contractació temporal i puntual d'un moment determinat, sinó que aquest personal a diari és necessari perquè cada vegada que algú ix a fer qualsevol reportatge i necessita del material, necessita que el que és personal de quiosc els tinga preparat tot el que necessiten.

Els elèctrics, tècnics de so en retransmissions de ràdio, que també han sigut externalitzats, o personal de promos, com bé vosté deia, que des del minut un estan externalitzats.
Informàtics, enginyers, tècnics de prevenció de riscos laborals, que inclús en l'anterior etapa formaven part de la plantilla i ara no, els hostess, generadors de rètols i realitat augmentada, perruquers i maquilladors, que a diari estan a la casa.
Vull dir, no pot eixir una programació sense aquest personal.
Per tant, no entenem que no ve justificada eixa necessitat de no poder cobrir-ho pel personal propi sinó que, és cert que no existix en aquests moments, però que sí que hauria de formar part d'eixa plantilla fixa, d'eixa futura RLT, d'eixos futurs llocs de treball que han d'ocupar-se, perquè creiem que són estructurals plenament per al funcionament d'aquest servei.

I he de dir-li que podem entendre que açò és molt complicat amb una llei que tenim que ens limita en les qüestions de personal.
Però, bé, si les que hagen volgut proposar aquesta limitació pensen que açò el que fa és reduir el cost, jo crec que a totes llums és totalment incert.
Per què?
Perquè, com li dic i si en alguna cosa m'equivoque em corregix, aquestes persones a diari són necessàries que estiguen allí a la casa.
Per tant, si no són personal laboral de la casa hauran de ser contractades de manera externa.
Açò, què significa?
Que eixa persona o eixa empresa que presta aquest servei, evidentment, doncs, ha de tindre un benefici empresarial que això incrementa el cost del servei.

Per tant, jo no sé si hi ha previsió d'incrementar eixes persones en la RLT i el que sí que li demane és que, almenys, no hi haja intenció de reduir.
Perquè el grafistes, com li dic, o els tècnics estaven arreplegats en eixa proposta de RLT que a dia de hui, bé, si es pretenen externalitzar no estaran.
Ha parlat dels meteoròlegs, que tenen la dificultat de que hi ha que reposar eixa borsa.
Bé, evidentment, jo crec que ahí és una cosa que hi ha que fer, intentar que eixa borsa, bé, doncs, tinga personal per a poder cobrir-ho, però això crec que no té res a veure en el que és una programació complementària, com bé deia, de tindre imatges, etcètera, que podria ser una altra categoria que podia incrementar precisament en la futura RLT.

Per tant…, i nosaltres volem deixar molt clar que ací no es tracta de demonitzar en cap cas, en cap moment és la nostra intenció, el sector audiovisual extern, pensem que és totalment necessari.
Però un servei públic ha de tindre la seua estructura base consolidada i, a partir d'ahí, totes les qüestions que s'hagen de contractar a banda i, bé, tot el suport al sector audiovisual, per suposat que sí.
Una cosa no lleva l'altra.

Gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora Blanes.

I és el torn de paraula del portaveu del grup Vox Comunidad Valenciana.
Senyor Pascual, quan vullga.

El senyor Pascual Pérez:

Espere un poquito.
Bueno, muchas gracias, señor presidente.

Señor Costa, gracias de nuevo por su comparecencia.

Bueno, creo que conoce usted ya cuál es la posición de mi grupo parlamentario y, por lo tanto, vamos a ser breves al respecto.
Como ya hemos dicho antes y en múltiples ocasiones que consideramos que la mera existencia del canal autonómico de televisión y de radio (inintel·ligible) … autonómico se están duplicando servicios y que no responde a ninguna demanda ni necesidad social, como aquí se ha intentado hacer ver.

Consideramos que la cadena pública solamente responde al final a unos intereses: a aumentar y mantener el estado de bienestar de los políticos y aledaños.

Y dicho lo cual, yo le preguntaría, señor Costa, con respecto a este cambio, o no, de política de la sociedad anónima en cuanto a la externalización de los servicios, si esto va a suponer algún ahorro en cuanto al gasto político.
Porque, corríjame si me equivoco, pero, a nuestro entender y por lo que más o menos se desprende de sus de sus palabras, esto no va a suponer ningún ahorro al contribuyente.
Porque creo que ha quedado claro que el ente de À Punt al final es un despropósito de manipulación y de sectarismo.
Y creo que en la anterior comparecencia ya lo hemos dejado suficientemente patente con la multitud de ejemplos que hemos ofrecido.

Y puesto que los presupuestos son cerrados -y, como digo, corríjame si me equivoco, y según ustedes están haciendo una función pública esencial-, al final estas modificaciones de las políticas de externalización, al final lo único que les sirven a usted y al ente es para cambiar recursos de un lado y destinarlos a otro lado.
Pero al final en el ámbito global del presupuesto de la cadena no supone ningún ahorro para el contribuyente y, por lo tanto, en nuestra consideración no va a tener ningún beneficio para la ciudadanía.

Por lo tanto, a nuestro entender, como digo, el único beneficio que, de verdad notaría la ciudadanía es el cierre de À Punt y nosotros así lo haremos.

Muchas gracias.

(Ocupa la presidència la presidenta de la comissió, senyora Estefania Blanes León)

La senyora presidenta:

Moltes gràcies.

Ara per 3 minuts, senyor Llopis.

El senyor Llopis Pascual:

Muy brevemente.

Yo creo que en esto estamos…, mayoritariamente cada uno tiene su posición.
Hay grupos que están a favor de todo lo público.
Hay otros grupos que valoran que lo mejor es dar el mejor servicio público de la forma que sea, que yo creo que es un poco la línea.

Aquellas personas representantes de los grupos que defienden a vicepresidentas que no defienden de las agresiones sexuales a los menores no sé qué es lo que pensarán, pero bueno, quizá algún día nos lo digan.

Por tanto, a mí me gusta hacer una pregunta, señor Costa.
Realmente, ¿a usted qué le gustaría tener, más presupuesto o más libertad para gestionar?
Es la pregunta del millón.
Es decir, yo creo que es lo que dice, porque al final estamos intentando fijar…, y siempre se dice la misma frase: «No quiero demonizar a la industria audiovisual valenciana.
No quiero demonizar a la empresa privada», pero que no les contraten.
Eso es lo que no puede ser.

Obviamente…, y yo creo que todo el mundo podemos entender que hay determinados elementos de la cadena que sí que sean totalmente públicos, y podemos discrepar en ese tamaño, pero sí que sería razonable que las personas que elaboran a lo mejor algún tipo de información o los máximos recursos de información no dependieran del gobierno de turno y tuviesen la estabilidad que les puede ofrecer un empleo fijo.
Y eso lo podemos entender.
Podemos estar más o menos de acuerdo.

Obviamente, hay muchos servicios que se pueden externalizar puntualmente, y usted lo ha explicado muy bien y podemos estar de acuerdo, y al final yo me quedo con la idea.
Es decir, tenemos un servicio público, que podemos estar todos de acuerdo o no, existe ahora mismo y lo que tenemos que tratar todos es de gestionarlo de la mejor forma posible.
Creo que es el objetivo y en este caso usted es el máximo responsable, o uno de los máximos responsables de que se gestione de la mejor forma posible.
Y tenemos que darle cierta libertad a usted para que obviamente sin ningún sectarismo pueda gestionarlo adecuadamente.

Si hay que externalizar más o menos servicios.
Pues habrá servicios que se puedan externalizar porque sea más rentables externalizarlos y otros servicios no, y no ocurre nada.
Lo que al final tendríamos que valorar nosotros, como representantes públicos y como los responsables de que se gestione bien el dinero de todos los valencianos, es que se haga un buen servicio, el mejor servicio posible al menor coste posible.
Porque a lo mejor si externalizamos algún servicio, podemos incrementar algún otro servicio para los valencianos o dar más información.

El objetivo es que si todo es público porque sí…, e insisto, habrá cosas que son públicas que son mejor y habrá otros elementos que no.

Y lo del famoso beneficio industrial, que siempre referencia a Podemos, yo creo que se ha demostrado por activa y por pasiva que no es así, que a veces algunas empresas gestionan con menor coste y la misma eficacia servicios que pueden ser públicos.

Por ejemplo, ahora mismo en las reversiones de algunos hospitales se ha demostrado el coste que han tenido y no vamos a entrar porque no es objeto de debate.
Con lo cual, obviamente, yo creo que en este sentido comparto bastante sus explicaciones o acepto las explicaciones que usted ha dado al respecto y le invitaría…, o me encantaría que en los próximos contratos programas, que en las próximas (inintel·ligible) … usted, como director, y sus sucesores tuvieran más libertad para poder exigirnos menos presupuestos a las Cortes.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyor Llopis.

Ara la senyora Àlvaro tindrà 3 minuts.

La senyora Àlvaro Cerezo:

Gràcies, presidenta.

Arran del que s'ha dit abans, un xicotet incís, senyor Costa, hi han trols i bots en internet i m'alegre que vosté en siga conscient.
La veritat és que és un tema que m'ha vingut a la memòria.

I, efectivament, a Compromís ens preocupa, i molt, l'externalització i per això li vam fer en el seu dia la seua petició d'informació i que vosté va tindre a bé contestar-nos.

I m'alegre que ho tinga clar i que aquella licitació de L'oratge que no tire avant, sinó que tire…, sinó que m'agrada més esta fórmula que vosté ha parlat de l'opció d'obrir borsa i tindre una seguida molt més estable, perquè l'audiència adora la meteorologia que oferta À Punt, tant en ràdio com en tele.
I això ha d'obrir borsa i estabilitzar este servei em sembla una idea de molt de trellat, per la qual li done l'enhorabona.

Mire, el sector audiovisual, com vosté ha dit, és important.
Ens hem de capficar i no oblidar mai que una de les màximes de la llei i del per què de la recuperació del servei públic valencià és ser també el motor del sector audiovisual.
Però això no pot basar-se en una manca de deixadesa per part de la corporació i no vetllar per un treball digne.
Ens arriben dia sí i dia també informacions que en algunes subcontractes s'estan vulnerant els drets dels treballadors i treballadores.
Jo sé que vostés no són responsables, però sí que els demane que vostés vetllen per eixa seguretat que a sovint, pel que ens arriba, no es dona.

Per exemple, me ve al cas és el pla d'igualtat que sé que estava en revisió.
Vostés tenen una comissió d'igualtat estupenda i jo m'he mirat de cap a rabo el seu pla d'igualtat.
El felicite per ell, però sí que és veritat que necessita d'una actualització de la pròpia comissió i m'agradaria saber si ja l'han actualitzat de manera que li arribe a totes eixes subcontractes i empreses externes que treballen amb vostés, perquè és un punt fonamental per a garantir un dret com és la igualtat en la cadena pública.

No són vostés qualsevol empresa.
No ho són.
No són vostés qualsevol empresa.
Són l'estàndard d'allò públic i han de vetllar per un servei públic i una externalització que complisca amb els drets de les treballadores i dels treballadors.

Li pregue tinga en compte això i m'alegre d'haver escoltat avui les raons que vosté ens ha donat respecte a L'oratge.

Moltíssimes gràcies.

La senyora presidenta:

Gràcies, senyora Àlvaro.

Per 3 minuts el Partit Popular.
Quan vullga…

La senyora Marcos Puig:

Sí, intentaré ser breve, señora presidenta.

Señor Costa, para el Partido Popular ya conoce cuál es nuestro posicionamiento con respecto a las externalizaciones: externalización sí, siempre y cuando haya una gestión bien llevada, de forma transparente, con control y que se traduzca en una televisión atractiva para los valencianos, que eso no es otra cosa que haya audiencia, que en este momento no nos ve nadie, señor Costa.
Y ese es el gran problema que tiene usted encima de la mesa.
Tenemos una televisión con pérdidas de 98 millones de euros y que no ve nadie, señor Costa.

Curiosamente, el que más audiencia tiene es L'oratge, que efectivamente está externalizado y encima hay un procedimiento judicial sobre él.
A mí me gustaría que usted nos hiciera una valoración sobre las consecuencias que tendría que la justicia les diera la razón a los trabajadores que han denunciado la externalización de este servicio.

Como decía, está usted dirigiendo una televisión sin audiencia a la que todo el mundo llama…, ya se habla del farolillo rojo de las televisiones autonómicas, porque no nos ve nadie.
Y a nosotros lo que nos preocupa es que usted diga que su referencia de modelo de televisión autonómica, como hemos leído en un medio de comunicación, es la televisión vasca.
Justamente una televisión que está caracterizada por ser una televisión sectaria y, señor Costa, el sectarismo es el mayor enemigo de la audiencia.

Además, en este momento usted, dentro de la televisión, también tiene conflictos con los trabajadores, como bien sabe, de la empresa.
Y con los externos, porque no sé si conoce usted este documento, que me imagino que le habrán enviado a usted, porque le solicitan una reunión en la que los trabajadores de productoras externas se quejan de su situación laboral precaria y, además, le señalan a usted como uno de los responsables.
No sé yo si ya se habrá reunido con ellos o no, y nosotros también nos reuniremos aquí en las Cortes con ellos para ver qué es lo que están demandando y cuáles son sus problemas de primera mano.

Y, luego, señor Costa, volviendo a sus modelos de televisión, también nos preocupa que días después de que el señor presidente catalán se reuniera con el señor Puig aquí en la Comunidad Valenciana y avanzaran que querían un modelo de audiovisual común de las dos comunidades autónomas, usted se reúne con los directores de Baleares y de Canarias, y precisamente anuncian lo que el presidente catalán y el presidente valenciano, el señor Puig, anhelan, que no es otra cosa que fomentar el idioma catalán en la televisión valenciana y crear un espacio audiovisual común.

¿Qué nos va a costar a todos los valencianos, señor Costa, el cumplir los sueños y anhelos del presidente catalán y el presidente Ximo Puig?
Eso es lo que me gustaría también que explicara estas Cortes, si no hoy, otro día, porque realmente eso también es política creo que de externalización.
Pero creo que también es política de invasión y es sectarismo político, señor Costa.

Gracias.

(Ocupa la presidència el vicepresident de la comissió, senyor Fernando Llopis Pascual)

El senyor vicepresident:

(Inoïble per raons tècniques) … el turno del diputado socialista.

El senyor Rubio Delgado:

Gracias, presidente.

Un auténtico placer verlo de nuevo, señor Alfred.

Y el intervenir el último y no haber intervenido tampoco en ningún punto me da como una visión global de lo que está ocurriendo aquí.

Yo veía a la presidenta, al presidente actual en menor grado, intentar centrar el debate, pero le ha sido imposible.
Aquí cada uno ha hablado de lo divino y de lo humano.

Además, no existen muchas comisiones como estas, señor Alfred.
Aprovechan sus comparecencias para dar lo mejor de sí.
O sea, demagogia en el más de los estados…, en más estado puro de la política.
Les da igual lo que ponga el punto, les da igual de lo que se tenga que tratar, ¿no?
Pero son todo excusas.

A mí me gusta Vox.
Por lo menos lo dice claro: «Yo no creo en la televisión.
Yo la cerraría».
Lo que no entiendo es lo que hacen aquí, ¿vale?
Pero, bueno, también tenemos que ser respetuosos como ellos a veces no lo son con ustedes.

¿No creen en los servicios públicos?
Pues bien, perfecto.
Yo voy a repetir palabras que no son mías y yo no les considero, a ustedes, un gasto.
Yo los considero, a ustedes, una inversión.

Y con respecto a su intervención, por no parecer lo que estoy criticando, pues yo lo veo con honestidad y transparencia.
Los recursos de los que ustedes disponen aquí hemos debatido un montón y claro que imposibilitan la elaboración de algún que otro espacio.
También, comprensión, porque entiendo que la plantilla o el comité de los trabajadores también en cierto modo recelen de ciertas acciones.

Eso, con diálogo, con transparencia -la que ustedes tienen-, creo que se pulirán en esta reciente televisión todos esos pequeños flecos.

Nosotros entendemos que esta externalización ha sido de forma excepcional -asimismo usted lo ha dicho- y que se produce, también es verdad, en un momento de consolidación de la audiencia.

Y para no agotar el tiempo y no extenderme, yo creo que las explicaciones son claras y contundentes.

Así que gracias, señor Alfred, y a ver si los dejan ya trabajar de una vez.
Gracias.

El senyor vicepresident:

Muchas gracias.

Y ahora sin límite de tiempo, señor Costa, puede responder a las preguntas.

El senyor director general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació:

Sí, pero con la mayor brevedad que me permitan las palabras.

Vaig a intentar contestar amb la major rapidesa.
Un exemple de la sensibilitat amb la qual ataquem les licitacions té molt a vore lògicament amb els drets laborals de les empreses que contractem.
De fet, quan ataquem algun projecte, tipus la robotització de les càmeres d'informatius, no estem excloent de la RPT els tres càmeres que ocupen el plató, estem modernitzant-les.
Això què ens permetrà?
Tindre més recursos per a arribar a Crevillent, a Nules i a Almenara.
És un exemple.

Quan ataquem a la Universitat Politècnica la robotització, automatització de la subtitulació, no estem llevant llocs de treball d'eixa licitació, el que estem fent és posar-les a treballar en el control d'una cosa que té moltes errades manuals perquè la subtitulació en directe genera estes coses; la robotització, lògicament, farà la traducció immediata, però permetrà que estes persones tinguen una tasca menys manual i més intel·lectual.

Quan parlem de la contractació, vetlem perquè molts dels articles, i el Consell Rector en particular insistix moltíssim en certes clàusules de caràcter social a l'hora d'evitar la precarització dels treballadors i les treballadores d'estes empreses, que són també família, part d'À Punt, perquè nodrixen moltíssimes hores de la casa.
És veritat que hi ha algunes parts que poden considerar-se més estructurals, i els posava l'exemple del maquillatge, clar, el problema és que quan ve l'estiu i només tens un informatiu al mig dia i un per la nit, amb una locutora a mig dia i una per la nit, les necessitats d'eixe servei basculen, i tens una alta ocupació en quatre mesos, que són les dos temporades altes, i tens xicoteta ocupació en els llocs on alguns productes desapareixen de la graella per raons naturals, o bé estacionals, i n'hi ha necessitats que sí són conjunturals, tot i que hi haja allí presència… Però no vull centrar-me en esta categoria perquè d'estes n'hi ha moltes més.

Però sí, estem d'acord que és important estabilitzar la plantilla, com comentava abans la nostra presidenta, i estem avançant en això.
Lògicament, la direcció executiva d'eixos recursos, que és el que correspon a la direcció general, estaven treballant perquè en eixes licitacions incloguen clàusules respectuosos, lògicament.
I, ara, contestaré també perquè a nosaltres ens preocupen algunes al·lusions de denúncies, o de malestar que n'hi ha, i jo contestaré també.

A vore jo, al diputat Pasqual només li puc dir que entenc que per coherència, doncs, està sol·licitud que ens fa a nosaltres també l'articula el seu grup parlamentari en altres territoris on governa, intuïsc que sí, que forma part de… Però sí que és veritat que vosté pensa que no beneficia el benestar social dels valencians i les valencianes, i jo només puc dir-li l'estalvi farmacèutic que està tele segurament va fer durant la pandèmia a tots els valencians i les valencianes, tancats en casa, i que no sabien què passava més enllà dels seus balcons.
I diu vosté, com m'estàs parlant d'estalvi farmacèutic?
Sí, sí, perquè sabíem que tenien una finestra on els arribava la informació puntual, constant, veraç.
I això al final és benestar, és acompanyar-te.

Nosaltres obrírem una infinitat de possibilitats perquè esta institució arribara a tots els valencians i les valencianes amb tota la transparència durant la pandèmia, posant tots els nostres recursos perquè els mitjans de comunicació de l'ecosistema que compartix amb nosaltres, ràdio, televisió i premsa escrita, pogueren acudir a les compareixences i a les rodes de premsa que tenien en este entorn, o en Presidència, o en les conselleries, i poguérem fer preguntes perquè això és el periodisme, eixa és la veracitat; tu obris la major quantitat de finestres possibles perquè els nostres companys periodistes, homes i dones, professionals, tinguen accés a això.
Això és servei públic, i va en favor del benestar, clar que sí!
, i de la qualitat democràtica del territori en què es desenvolupa.

Vosté em diu: «Les externalitzacions, et fan algun estalvi?
», i vosté diu: «perquè tu meneges les partides…».
No, no, ¡ojo!
, estem parlant d'una gestió que està fiscalitzada al cèntim.
I ací n'hi ha dos coses: una que és la gestió eficient i una gestió eficaç, que no és el mateix; és a dir, saber on pots licitar a preu i on, i altres components subjectius que et demanen, de capacitat artística, de capacitat creativa… I en això estem preocupant-nos.
Clar, quan amb els mateixos recursos que se'ns han atorgat incrementem un 68 % les hores de producció pròpia i incrementem un 20 % la inversió en el sector productiu, estem fent absoluta màgia, absolutament druides de l'aldea gala és el que estem fent.
I les dades estan ahí.

Per això, volguera que reflexionara sobre la necessitat o no necessitat, és un debat que vosté pot plantejar en eixos termes, però no volem que recaiga sobre nosaltres cap sospita que no estem gestionant cada euro.
Abans, crec que ha eixit en el debat el tema de l'execució dels pressupostos.
I tant que en mig de la pandèmia estem orgullosos d'haver executat el pressupost al cèntim!
No hem tornat ni un gallet!
Ni un gallet hem tornat!
I hem executat entre setembre i desembre de l'any passat accions d'inversió, per exemple, de l'Institut Valencià de Cultura, per valor de pràcticament 800.
000 euros, perquè anaren directament al sector productiu en quatre mesos; el sector audiovisual va dir que estaven bojos, en quatre mesos, per a executar eixa ajuda que arribava pels motius que siga tard, però benvinguda siga perquè anem a traure-li tot el profit, i vam executar quatre productes de prime time, deu de ràdio també, que vam fer programacions culturals de ràdio.
M'agradaria que reflexionàrem de veritat sobre estes coses, i jo encantat de poder donar-li resposta.

A la pregunta que fa el diputat Llopis, en eixe dilema de si més pressupost o més llibertat de gestionar, no és a mi a qui han de donar llibertat de gestionar.
És veritat que en esta equació hi ha una part que depén, lògicament, del govern, i l'altra depén del parlament, és a dir, la llibertat està en mans de eixa llei que estem tots treballant per vore si podem millorar i ajudar a esta casa a créixer, ara és el moment, ara és el moment de demostrar que entre tots podem arribar a un consens perquè eixa llei siga el més proactiva possible respecte al servei públic, i assolisca lògicament el seu futur.
Per exemple, abans s'ha parlat del doblatge; nosaltres tenim despeses estructurals en el doblatge, no podem assumir tota la industria que suposa això, però és que estem molts satisfets…, i eixint de la subvenció, és a dir, no és una despesa, eixint de la subvenció i entrant en l'explotació.

Nosaltres no volem huit estudis de doblatge, com tenim ara, homologats, que treballen només per a la Radiotelevisió Pública Valenciana, volem ajudar-los a generar múscul, talent i formació perquè vinguen, com vindran -i ja estan ací-, plataformes, distribuïdores americanes, cadenes nacionals que venen a doblar en castellà als nostres estudis.
Per què?
Perquè nosaltres estem sustentant una industria que ens retorna a nosaltres i a tots els valencians, en concepte de què?
Dimonis!
, en concepte d'IRPF, d'IVA.
¿O és que no paguen factures, i paguen lloguers i generen inversió tecnològica en empreses també valencianes?
Però, al final, tot eixe retorn està ahí.
Podríem assumir nosaltres tota la maquinària del doblatge, al que esta direcció general ha blindat per valor de milió i mig a l'any fins que acaba el seu projecte de direcció general, perquè hi ha coses que no podem assumir, però sabem del retorn que té.

I per què parlava de subvenció i d'explotació?
Perquè, i ara contestaré a la diputada de Compromís, mire, anit férem un 4 %, senyora Marco, un 4 % és la xifra amb la qual va tancar l'antiga radiotelevisió.
(Veus) Sí, però entenem que no va a ser la raó per la qual va tancar.
Jo ho dic perquè aquella televisió va tancar en una situació de competència molt més senzilla, molt més còmoda, i este casa ha obert en un entorn de competència hiperagressiva.

Si anit férem un 4 %, per a nosaltres és un gran èxit, per a nosaltres és un èxit, perquè li hem pegat la volta al pèndol en una situació de competència duplicada, és a dir, en un territori de competència estàndard autonòmic estaríem en un 8 %.
És a dir, comptem també la quantitat d'entrebancs que hem tingut en el nostre naixement i com hem d'aconseguir ara l'estima i el carinyo de totes les valencianes i valencians que s'han de sentir identificats amb nosaltres, que és l'objectiu, i hem d'entrar a les cases amb tot el respecte i tot el carinyo, que és el que estem fent, però no ens oblidem d'on venim i com estem aconseguint, a poquet a poquet, guanyar eixa estima.
I ara valorem el pressupost amb què va tancar aquella tele i el pressupost del que disposa ara mateix fins avui.
Anem a intentar ponderar les afirmacions.

M'agradaria saber la data de l'informe eixe de la queixa que té… no sé quin col·lectiu serà, però des d'ací estic veient el logo, i, per tant, jo ja em vaig reunir amb eixa associació i puc parlar-li que fa com set mesos, com set mesos.
Clar, a mi no se m'ha convocat a esta compareixença fa set mesos per a parlar d'açò.
Eixe col·lectiu ha tingut totes les respostes i totes les explicacions que mereixia.
Si detecta vosté que en tenen alguna més, els convide, per favor, que em tornen a telefonar perquè puguen ser atesos.

I parla vosté del model.
Quan a mi un periòdic em pregunta, quin és el model de televisió, de gestió que vosté creu que per múscul financer, per com s'injecten els diners a Euskadi, al sector audiovisual, per la capacitat que té de reacció per a moure una graella amb nous continguts, nous concurs?
Eixa agilitat la té una cadena que està dimensionada.
I per què em fixe en ella?
Senzillament per això, perquè jo sempre he pensat que era una cadena que no tenia, des del punt de vista de la gestió de la programació, cap retret.

Vosté em parla a mi de detalls ideològics, editorials…, mire, jo no parle de detalls ideològics o editorials, jo he vingut ací a gestionar, he vingut a gestionar un model d'inversió econòmica, un model d'inversió econòmica, parle del model de gestió.
I, després, lògicament, clar, si a nosaltres ens aplica 98 milions d'euros en pèrdues, doncs, a ETB segurament li tocarà aplicar tot el seu pressupost, perquè nosaltres no ens hem gastat un euro per damunt de la capacitat d'inversió que ens atorguen les institucions.
Si totes les televisions públiques regionals han de considerar cada euro que entra com una pèrdua, doncs, lògicament, hem perdut l'oremus en el sentit que no som un servei públic, no tenim cap tipus d'arrel entre la gent, clar, però estem canviant el discurs, estem fent-li arribar a la nostra gent un discurs, com a mínim, distorsionat, distorsionat.

I, efectivament, per tancar amb açò, és veritat que estén vetlant pel pla d'igualtat, senyora Àlvaro, és veritat, i la comissió continua oberta, i tant el llibre d'estil com el pla d'igualtat formen part -diguem-ne- del contracte que signa una productora amb nosaltres, des de tots els punts de vista.
Això no vol dir que en algun moment es puga produir alguna situació que ens arriba, nosaltres agraïm també que se'ns comunique perquè, de vegades, no ens arriben totes, però, també és veritat que moltes vegades això hauria d'anar acompanyat de més informació i de cert detall en la comunicació d'eixes comunicacions, perquè de vegades s'amplien i, segons quins entorns, es convertixen en caixa de ressonància i a nosaltres ens arriba com una cosa estructural, ja ha fet tot el dany, i, després, anem escarbant una miqueta i resulta que és una qüestió a la millor de detall, un malentés, una situació sobrevinguda o, perquè estem fent radiotelevisió, de vegades esta setmana tens unes necessitats i la setmana que ve, pel que siga, es dupliquen; el que hem de controlar és que, al llarg del mes, allò pel que tu pagues lògicament estiga reconegut, val?
, a efectes salarials, d'hores de treball, perquè no volem precaritzar eixes situacions.

Però agraïm sempre, i n'hi ha altres entorns -com bé saben- per a traslladar a la direcció general o al Consell Rector, perquè s'interessen i vetlen per eixes coses, i de vegades agraïm una miqueta més de detall en eixe sentit, que ens arriben i diguen, bé, doncs, anem a vore si és que és una qüestió conjuntural d'una situació sobrevinguda, o és una qüestió estructural d'esta empresa.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyor Costa.

I, ara, és el torn de paraula de la portaveu d'Unides Podem.

Senyora Blanes.

La senyora Blanes León:

Molt breu, però sí que m'agradaria…, algunes cosetes que han quedat…

Dir-li que, evidentment, escoltar que el tema de la reciprocitat siga una política d'invasió, bé, en açò ja es pot fer un poc la imatge de com es considera la nostra llengua i la defensa de la nostra llengua.

Però sí que, en les qüestions que són concretes d'açò, sí que m'agradaria…, el tema que quan és menor cost quan és privat, que a vegades es defensa, bé, inclús en altres intervencions s'ha demostrat que poden hi haver queixes, inclús, perquè al final açò moltes vegades repercutix en el que són les condicions laborals i els drets laborals.
Per tant, jo crec que, evidentment, no són responsables directes però sí que en certa manera són els responsables, perquè la mateixa llei diu que han de tindre unes condicions similars tant les persones que treballen de manera directa com a través de les contractacions.
Per tant, jo crec que sí, i no hem de deslligar aquesta responsabilitat.
Per tant, cal estar ahí atent.

Després, quan se li planteja més llibertat, jo li voldria preguntar, si necessita més llibertat, si no tindria més llibertat si no tinguera una limitació, per exemple, en el capítol I de personal.
I, en concret, en el que estem parlant de les externalitzacions, si açò realment, si eixa limitació no existira, o siga, ¿vosté pensa que suposaria que alguns dels treballs, dels llocs de treball que he mencionat abans, podrien ser estructurals i podrien formar part d'eixa RLT?
Això, jo crec que demostraria que realment es fan eixes externalitzacions per qüestions d'una limitació que ve marcada per la llei i no tant pel concepte del que és l'estructura de la mateixa casa.

I, després, també, perquè, sobretot, quan se'ns acusa al nostre grup que no demonitzem però finalment no volem donar treball a les empreses audiovisuals, bé, no fa falta que ho torne a dir però no és cert, però, a més, és que en este cas en concret, en molts d'aquests llocs de treball, ni tan sols estem parlant de contractacions o de licitacions amb empreses del sector audiovisual, sinó que moltes vegades són empreses de serveis que no són directament especialitzades en el sector audiovisual, sinó empreses genèriques de serveis, que tampoc tenim res en contra d'aquest tipus d'empresa, però que, com bé dic, persones com, per exemple, les maquilladores o les perruqueres que ha comentat què feien quan en estiu n'hi han menys informatius i baixa.
Bé, doncs és que aquestes persones també tindran dret a tindre les seues vacances.
I, per tant, jo crec que tot açò es pot fer per a coordinar-ho i que siga així.

Res més.
Simplement això, si considera que en els canvis de la llei i llevant eixa limitació podria realment tindre eixa llibertat de programar, eixa llibertat també de tindre la plantilla necessària, i sobretot si formarien part estos llocs de treball de la plantilla estructural en el cas que fóra possible.

Gràcies.

El senyor vicepresident:

Moltes gràcies, senyora Blanes.

És el torn de paraula del portaveu del Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana.
Senyor Pasqual, quan vullga.

El senyor Pascual Pérez:

No he pedido réplica.

(Ocupa la presidència la presidenta de la comissió, senyora Estefania Blanes León)

La senyora presidenta:

Senyor Llopis, quan vullga, li done la paraula.

El senyor Llopis Pascual:

No, yo voy a ser muy breve, porque, señor Costa, me gustaría felicitarle, de verdad, de verdad, por su primer minuto de exposición de hoy, de ahora mismo, de réplica, ha sido fantástico como desmonta los argumentos de la izquierda.
Es decir, básicamente hay momentos en los que no nos hace falta tantas personas para dar un servicio.

Por lo tanto, no puedo autoobligarme a disponer de una plantilla fija, en el cual, en el cual, de alguna forma lo que estaría derrochando es el dinero público, porque contratar a una persona que no hace nada, aunque nos encante, a nosotros nos encantaría contratar a todo el mundo, pero al final es dinero público y tenemos que velar porque ese dinero público se gaste bien.

Cuando usted ha hablado de la robotización, es que me ha parecido fantástico, que haya gente que critique que se avance evidentemente en sistemas por ejemplo de subtitulado, ¿no?
, entiendo yo, o de traducción.
Oiga, es que hay gente que parece que le molesta que existan los tractores y seguirá con el arado.

Yo creo que al final creo que esos avances tecnológicos que se producen le permiten a usted pues disponer de esas personas para otras tareas que se pueden realizar, u obviamente, y desgraciadamente, a veces los avances tecnológicos hacen que algunas tareas ya no tengan sentido, pero eso ha pasado prácticamente desde el principio de los tiempos, hay tareas que por la evolución, la revolución industrial, la revolución tecnológica, la industria 4.
0, pues dejarán de tener sentido, y eso no implica que entidades públicas como la suya tengan que hacerse cargo y solucionar todos los problemas que supone la modernización de la industria audiovisual en este caso.
Creo que usted tiene que velar porque el dinero público, que depositamos o confiamos los valencianos y usted, se gestione de la mejor forma y dé el mejor servicio público.

¿La gestión del servicio?
Pues bueno, evidentemente, en este momento es usted el responsable de decidir cómo se tiene que dar, manteniendo unos límites que se le pondrán a usted en el contrato programa, se le pondrán en la ley, pero obviamente lo que no podemos entrar es: hay que contratar cuatro personas que hagan una tarea, que a lo mejor, en el 80 % de los meses solamente hace falta una, porque estamos derrochando el dinero público.

Y por eso, insisto, creo que hay que preocuparse por una eficaz gestión pública y, evidentemente, depende de cómo se pueda hacer, ¿no?

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Senyora Marcos (inoïble, intervé sense micròfon) …

La senyora Marcos Puig:

Gracias, señora presidenta.

Volviendo al modelo de televisión que usted nos plantea en esta comisión, y dado que ha estado antes la presidenta del consejo rector en estas Cortes, ella ha anunciado un segundo canal para la radio.
Y yo, por la información que tengo en algún medio de comunicación, usted se ha manifestado contrario a esto.
Me gustaría que usted también nos dijera si realmente está a favor o en contra de lo que ha dicho la presidenta del consejo rector.

Y mire, señor Costa, al final yo creo que todos velamos por una televisión solvente.
Ha hablado usted de modelo de inversión económica, ¿no?
, que usted se mira en el espejo del País Vasco por el modelo de inversión económica.
Pero, mire, es que aquí tenemos cuenta de ganancias y pérdidas: 98 millones de euros.
Esas son las pérdidas que está generando la televisión valenciana.
Y cada vez pedimos más dinero a los valencianos para financiar la televisión.

Y, sin embargo, en cuanto a las responsabilidades que debe tener la televisión en cuanto a generar ingresos propios, no se cumplen las expectativas, es decir, no se cumple la ley, no se cumple el contrato programa.
Yo creo que también se merece esta comisión una valoración por parte del director general con respecto a este particular.

Y luego, señor Costa, no me ha contestado a cuál sería la consecuencia de que los tribunales le den la razón al comité de empresa que ha judicializado la externalización de L'oratge.

Y, por último, tampoco me ha contestado a cuánto nos va a costar a los valencianos ese modelo audiovisual común que usted está gestando junto con el director de Cataluña y el director de las Islas Baleares, después de que así lo solicitaran, tanto el presidente de los valencianos, el señor Puig, y presidente de su partido, y el presidente Pere Aragonés.
¿Va a haber más externalizaciones?
¿Qué gasto va a suponer para los valencianos ese modelo audiovisual en el que ustedes apuestan -y perdóneme que se lo diga, señor Costa, pero esto para nosotros es una ofensa- por consolidar el catalán en la televisión pública valenciana?

Eso, nosotros ya sabe cuál va a ser nuestro posicionamiento al respecto, y me gustaría que usted dijera si eso es así.
Si uno de los objetivos de ese modelo audiovisual común que les han encargado el señor Puig y el señor Pere Aragonés es el seguir consolidando el catalán en la televisión pública valenciana, porque creo que los valencianos se merecen una respuesta con respecto a este particular, y creo que la respuesta debería ser negativa, señor Costa.

La senyora presidenta:

Val, doncs ara el senyor Costa donarà resposta negativa o positiva conforme considere.
Té 3 minuts per acabar aquesta intervenció.

El senyor director general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació:

Molt ràpid.
A vore, perquè estava prenent les notes en transversal.
Començant pel final, i així no se m'oblida.

He insistido varias veces que el contrato de L'oratge finalmente fue desistido, de tal manera que no va a tener costes.
Entiendo que lo que tendrá costes es que alguien quiera seguir judicializando algo que no existe, pero sería la primera vez a la que yo asisto a un escenario de estas… (Veus) Sí, pero hay una denuncia sobre algo que ya no existe.
Entiendo que la justicia, que también vela por los impuestos de los valencianos y las valencianas, ahorrará tiempo y dinero a los valencianos y a las valencianas siendo ágil en la resolución de esto, que ya le digo, no existiendo, no habrá lugar o caso.

Con respecto a lo que comentábamos antes de las necesidades.
Hablábamos de empresas de servicios valencianos, però és que hi ha molta gent en la Comunitat Valenciana, grans emprenedors, grans empreses de tota la vida, que compren material fora i el comercialitzen ací.
Jo sempre he parlat de dimensionar de manera racional la casa i de fer-la sostenible en el temps.
És que ja hem viscut una situació semblant.
Per això, quan jo parle de gestió eficaç i sostenible, del que parle al final és de: els polítics són els que han de decidir en el contracte programa quin és el múscul que volen injectar.
Nosaltres, amb els recursos d'ara, hem augmentat un 68 % les hores de producció pròpia; més amb el mateix.

Si volen més hores de producció pròpia que inclouen segons canals, lògicament ha d'estar vinculat a una aportació pressupostària.
Com que això de moment sembla que no ocorre, nosaltres este estiu ens hem dedicat a cobrir i nodrir els dos mesos, juliol i agost, d'una graella netament musical en valencià i de productes de caràcter cultural valencià.
És a dir, l'agilitat que te permet una cadena com la nostra és eixa, que és anar ocupant espais en aquells compromisos que estan en la llei, que estan en el contracte programa, però no podem assolir.

I és important per a nosaltres?
Clar que és important.
Però som sensats i concrets, i anem intentant satisfer, en la mesura que podem, d'estos productes.
I estem fent-ho.
Vull dir, quan vinguen els indicadors de qualitat per gèneres al final de l'any 2021 trobarem que hem tingut en els mesos de juliol i agost, doncs no sé, de l'ordre de vuit hores diàries de música en valencià, concerts en valencià dissabte per la nit en la tele i un producte com Territori sonor, que s'ha establert ara en un horari nou, en directe, amb l'única necessitat que és que dijous, quan hi haja concerts en les sales de concerts, que han passat una pandèmia tan horrible tots els espais d'oci, tots els negocis d'oci, estar al seu costat.
Si jo grave el programa a les tres de la vesprada no estic fent cap favor, necessite anar a vertebrar, localitzar, i me n'aniré a Almenara, a Crevillent i on faça falta per estar al costat dels músics i dels actors.
Val?

O siga, que en eixe sentit és veritat que no tenim encara les possibilitats de fer realitat eixos somnis, però anem camí d'això.
Mentre no ho tinguem, bé, anem jugant amb el que podem, perquè els indicadors almenys sí que manifesten que estem fent-ho.
Perquè al final és l'única manera que ens fiscalitzen.

I després, mire, pues sobre el que comentava d'ETB, yo le quiero lanzar, señora Marcos, que cada año el sector audiovisual vasco tiene como casi tres películas que van a los Goya, en Madrid, y, por lo tanto, muchas posibilidades de llevarse mucho dinero, o sea, perdón, mucho éxito, un gran palmarés, ¿no?
¿Esto qué significa?
Pues que gestionan el audiovisual con perspectiva de largometrajes, productoras territorializadas, exportan producto, generan prestigio; o sea, ETB está generando una industria muy importante, pero tiene una visibilidad.

En febrero de este año que viene tendremos los Goya en casa.
¿Qué me gustaría a mí?
Pues que la corporación y la sociedad tuviesen una película peleando en el palmarés final por esto.
Pues estamos trabajando en esto también.
¿Y qué vais a hacer con eso?
Pues estamos intentando generar convenios con instituciones financieras que puedan ayudar a dar viabilidad económica desde el primer momento que firman un contrato con la casa.
Estamos trabajando en ello, pronto lo anunciaremos.

Segundo, que en la línea de presupuestos haya algunas ayudas que vayan directamente destinadas a derechos de antena y derechos de emisión.
¿Qué es eso?
Eso es que la tele no se queda en propiedad ese producto, sino que lo inyecta, lo inyecta en productos para hacerlos crecer y que tengan mayor visibilidad fuera de aquí, es pasar de la subvención, es decir, solo la tele alimenta una serie del sector, a la explotación, que es ser músculo, es dar impulso.
Estamos trabajando en esa línea.

Y luego, ya le digo que, de momento, este entorno de acuerdos, que dice usted que estamos teniendo territoriales, de momento en el último año nos ha costado -600.
000.
Es decir, a esas productoras las hemos incentivado a que busquen asociaciones de crecimiento fuera, y tenemos productoras que están yendo a Barcelona, tenemos productoras que han llegado a acuerdos con Mallorca, tenemos productoras que han llegado a acuerdos con otros entornos autonómicos para tener ficción y programas que a nosotros nos ahorren, de momento, en la cuenta de gastos, -600.
000, que es lo que nos hemos ahorrado.
¿Y a qué hemos destinado esos 600.
000 o 700.
000, que es lo que nos hemos ahorrado sacando a pulmón nosotros esos productos y buscando asociados?
Destinar esos 600.
000 a otras necesidades.
Quiero decir, lo que no entra por lo que volvemos a invertir al sector.

Y de eso que me ha estado hablando, sabe perfectamente que en la reunión que hemos mantenido habla de un «agregador», como lo puede ser Netflix, que tiene portugués, valenciano, inglés y chino.
Pues este agregador ahora mismo lo que une son a tres televisiones, y no hay ningún tipo de coste sobre esto, lo que hay es facilitar desde el punto de vista digital que todos los telespectadores que quieran consumir ese tipo de contenidos lo puedan hacer.
¿A nosotros nos perjudica?
Coste cero.
¿Nos da difusión, nos da visibilidad?
Pues un gallego en Lugo conectará con eso y lo podrá ver, cómo puede hacerlo si ve, lógicamente, nuestra aplicación.

Nuestro interés, lógicamente, es que nuestra marca acabe teniendo la implantación que merece, y tenemos que buscar todos los recovecos que nos permite el entorno.
Está Forta también buscando un agregador de contenidos, una OTT en la que haya productos de todas las televisiones autonómicas.
Y nosotros, tan lejos como ayer por la tarde, tuvimos una reunión para generar mejoras en nuestra «televisión a la carta», porque es que estamos convencidos de que esto al final formará parte del futuro de rentabilidad, lógicamente, y de ingresos digitales.
Pero de momento en la cuenta -600, que es lo que nos hemos ahorrado con las tres coproducciones que tenemos en marcha aproximadamente, puedo concretar el número, puedo concretar el número total, porque el resto es sacar a pulmón un proyecto nuestro, como l'alqueria, que aprovecho porque el día 17 vuelve a las pantallas, el domingo por la noche, pero es un producto netamente valenciano.

¿Nos gustaría que hubiese una plataforma que inyectarse el dinero y nos echase una mano y la tuviese en su entorno?
Claro que sí, pero esto son negociaciones muy a medio plazo.
Nosotros llevamos tres años en marcha y ocho meses con l'alqueria.
Bueno, vamos a ir poco a poco, de momento hemos levantado el proyecto, que no era fácil, ¿no?
Y bueno, nos está dando la rentabilidad necesaria para que se publicó que les preocupa se acerque a nosotros, porque nos identifican como suyo, que es lo importante.

La senyora presidenta:

Doncs moltíssimes gràcies, tant al senyor Costa com a la senyora Iglesias que han comparegut, a tots vostés.

Així és que, fins a la pròxima, acabem la sessió ací.

El senyor director general de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació:

Gràcies a tots.

(S'alça la reunió a les 15 hores i 9 minuts)