Economia%2020230201HTML.html





Comissió d'Economia, Pressupostos i Hisenda realitzada el dia 1 de febrer de 2023.
Comença la reunió a les 10 hores i 34 minuts.
Presideix la diputada senyora Eva Ortiz Vilella.
Reunió número 32/ i II.

La senyora presidenta:

Buenos días, de nuevo estamos en la comisión de hacienda, siempre estamos bien acompañados, y hoy también con el conseller de Hacienda, la última vez fue con el Síndic de Comptes.

Y antes de empezar la continuación de la comisión anterior, queríamos, por parte de la Mesa, pediros, si os parece bien, que guardemos un minuto de silencio por la muerte Andrés Ballester, compañero diputado del año 2007 a 2015, que será enterrado en una hora.
Si os parece bien, pues en su memoria.

(La comissió guarda un minut de silenci)

La senyora presidenta:

Muy bien, muchas gracias.
Descanse en paz.

Y, a continuación, la señora secretaria tiene que saber si hay cuórum.
No, es continuación comisión.

Compareixença del conseller d'Hisenda i Model Econòmic per a explicar l'estat de les ajudes a l'empresa amb càrrec al fons estatal, la seua execució i reintegrament en el seu cas, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular (RE número 55.
279)

La senyora presidenta:

Pues vamos a pasar directamente a la comparecencia del conseller.
Bien, señor conseller, suya es la palabra por tiempo ilimitado.
Cuando quiera podemos empezar.
Gracias.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

Bien.
Muchas gracias.

Bona vesprada, senyories.

Hui comparec davant d'esta Comissió d'Economia, Pressupostos i Hisenda per a informar i fer balanç de l'estat de les ajudes a l'empresa amb càrrec al Fons estatal d'execució i reintegrament, si escau, sol·licitada pel Grup Parlamentari Popular.
Unes ajudes de suport a la solvència de les empreses amb la finalitat de pal·liar els efectes de la crisi sanitària provocada per la covid-19, conegudes, dins de la Comunitat Valenciana, com el Pla Resistir Plus, i dimanants, òbviament, del Real decret llei 5/2021, del Govern d'Espanya, i les ordres de desenvolupament del Ministeri d'Hisenda.
Un pla d'ajudes vigent fins al dia 31 de desembre de l'any 2021, a càrrec d'un fons estatal total de 7.
000 milions d'euros, repartit i assignat entre totes les comunitats autònomes.

Com bé saben, una vegada conclòs el marc temporal d'este pla d'ajudes, el meu antecessor al front de la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic ja va comparéixer a petició pròpia i d'altres grups parlamentaris a esta cambra, una compareixença davant d'esta mateixa comissió per a explicar amb tota mena de detall els esforços realitzats pel Consell per ajudar les empreses davant d'una situació tan adversa com ha sigut la pandèmia derivada de la covid-19, en un context de xocs sobrevinguts que des de març de l'any 2020 ens han portat a prendre decisions molt complexes i des de la immediatesa absoluta que requeriria la situació.
Vostés, que han sigut i són actors protagonistes d'esta presa de decisions, saben de què els parle.
Un context molt complex.
La pitjor pandèmia que hem vist en l'últim segle, una malaltia que ha tingut un impacte evident en la vida de tots els valencians i les valencianes, que ha costat la vida a molts i la salut a molts més.
També, lògicament, un impacte econòmic al sistema productiu.
El virus ens va obligar a limitar al màxim el contacte social i, per tant, a parar gairebé quasi tota la nostra economia.
Unes mesures molt dures, però que, com els he exposat en diverses ocasions, foren necessàries i hui en dia, amb errors i amb encerts, podem dir que van funcionar.
Estes mesures, juntament amb la vacunació, salvaren les vides de milers de persones, i la setmana que ve, amb l'eliminació de l'obligació de la mascareta en el transport públic, podrem dir que tres anys després hem recuperat la normalitat que deixàrem en 2019, una normalitat que ha de vindre acompanyada sempre de la prudència i sense oblidar que encara patim les conseqüències d'eixa pandèmia, conseqüències personals, socials i econòmiques, que ara i des de fa un any se'ls uneix les derivades de l'agressió de Putin a Ucraïna.
Una nova guerra al cor d'Europa, amb milers de morts, milions de refugiats i desplaçats, 34.
000 d'ells han estat acollits en la nostra terra.
Una crisi humanitària que feia molt de temps que no veia Europa i també una guerra econòmica.

Amb tot això, des de fa uns anys s'ha produït una crisi energètica i d'escassetat de matèries primes sobre un mercat que ja estava prèviament molt tensionat per la pandèmia, i la conseqüència directa d'això és l'augment generalitzat de preus en tot el món.
Un augment de preus que, malgrat que a Espanya se comencen a contenir, afecta a tots els ciutadans en el seu dia a dia, però també a les empreses, especialment també a les empreses gas intensives.
Però la resposta és i ha sigut ben diferent de la que va ser l'any 2008, radicalment diferent.
Una resposta a esta volta keynesiana, que ens ha permés resistir sense donar un pas enrere en drets davant de totes estes adversitats, amb recursos sense precedents, ficats damunt la taula per part de totes les administracions.

La Unió Europea va aprovar el Pla de reconstrucció europeu i de la mà del Fons Next Generation, un fons que ens ha obert una finestra d'oportunitats per a transformar el nostre teixit productiu en un més innovador, sostenible, digital i resilient.

El Govern d'Espanya també va respondre amb contundència per a posar a disposició de les comunitats autònomes els recursos necessaris per a enfortir el nostre escut front les conseqüències de la pandèmia: l'abast del FLA ordinari de 2020, el FLA extraordinari o els Fons covid són un exemple d'això.

Però, senyories, en la Comunitat Valenciana vam tindre també un pla propi enfront de les conseqüències econòmiques de la covid-19, un pla amb recursos sense precedents també, que no van tindre altres comunitats autònomes, l'anomenat pla Resistir, a principis de l'any 2021.
Tots vostés són coneixedors, tant d'aquest pla com dels plans previs que va haver enfront de la pandèmia i de totes les línies recollides en este Pla Resistir, de la Generalitat, per al suport de la solvència del nostre teixit productiu i empresarial.
Per cert, moltes d'estes línies d'ajuda de la Generalitat eren compatibles amb els plans posats en marxa per altres administracions, com els dels ajuntaments, diputacions o el govern central.
I els deia que són coneixedors perquè, encara que no tots han comptat amb el suport unànime de la cambra, tots estos plans han passat per este hemicicle.
D'això, a més, s'ha donat compte en diverses vegades en esta Comissió d'Economia, Pressupostos i Hisenda.

Per resumir, el pla Resistir de la Generalitat va ser un pla propi amb fons també aportats per la Generalitat, d'este Consell, dirigits a garantir eixa solvència.
Segons el disseny inicial, el pla comptava amb una previsió de 399,7 milions d'euros, però, conforme avançaren les necessitats a causa de les conseqüències de la pandèmia, va anar ampliant-se, fins a quedar compost per deu línies i acabar amb més de quatre-cents dèsset milions d'euros, i va suposar una execució i pagament del 104,5 % respecte el pressupost inicial.

El desglossament que es va fer ja el coneixen: la línia 1, de més cent quaranta-tres milions d'euros d'ajudes parèntesi, cofinançada també per la Generalitat, municipis i diputacions; la línia 2, 150,6 milions, d'ajudes a autònoms i a empreses; la línia 3, de 27,8 milions de complements dels ERTO; la línia 4, de 8,7 milions d'ajudes extraordinàries als autònoms; la 5, de 138 empreses bonificades de l'Institut Valencià de Finances; la 6, 17,1 milions de préstecs participatius de l'IVF; la línia 7, de 12,2, concedits a empreses d'oci nocturn; la 8, amb quasi quatre milions, concedits en ajudes a l'artesania; o la 9, 4,7 milions concedits a ajudes al taxi, i la 10, 11,04 milions al transport regular.
Això n'hi han altres mesures, com els programes d'estímul econòmic, com el bo viatge, que saben, es va dissenyar amb motiu de les conseqüències econòmiques de la pandèmia i, després del seu èxit, s'ha anat ampliant fins al dia de hui.

Amb tot això, el Consell va posar a disposició del teixit productiu valencià més de mil dos-cents milions d'euros entre 2020 i 2021 per a fer front a les conseqüències de la pandèmia.
Eixos són els elements que van envoltar la concessió d'ajudes del Govern d'Espanya amb càrrec al fons estatal.

Senyories, entre eixa resposta keynesiana, també estan les mesures extraordinàries del suport a la solvència a què feia referència, regulades en el Real decret llei 5/2021, anomenat pla Resistir Plus.
Un pla d'ajudes estatal i gestionat per les comunitats autònomes amb dos compartiments assignats pel govern.
Un fons de 2.
000 milions d'euros exclusiu per a les comunitats de Balears i Canàries, donada la seua singularitat territorial i econòmica, amb uns requisits específics per al repartiment i concessió de les ajudes.
I un fons de 5.
000 milions d'euros per ajudar les empreses, distribuït entre la resta de comunitats i de les dues ciutats autònomes, de manera proporcional a l'assignació del fons React-EU sobre la base d'indicadors de renda, desocupació i desocupació juvenil.
Conforme aquest criteri de repartiment i a través d'una ordre del Ministeri d'Hisenda, la Comunitat Valenciana va rebre un total de 647 milions d'euros d'este fons per a la seua gestió sobre la base de la normativa estatal.

Doncs bé, a data fi d'aquest programa d'ajudes a càrrec del fons estatal, la Comunitat Valenciana va aconseguir un total de 316,5 milions d'euros, més de 16.
500 expedients aprovats favorablement, 316,5 adjudicats a autònoms i a empreses de tot el territori de la Comunitat Valenciana, 5 milions més de les xifres provisionals facilitades fa un any.

De forma desglossada, a la província de Castelló es van resoldre favorablement 1.
730 expedients, prop de vint-i-sis milions d'euros, d'ells 1.
042 expedients d'autònoms per un import de 4,1 milions d'euros, 687 concedits a empreses castellonenques per un import de 21,6 i una concessió de 63.
000 euros a un grup consolidat.

A la província d'Alacant es van concedir prop de cent cinquanta-tres milions d'euros, repartits entre 6.
923 expedients: 3.
817 expedients a autònoms, amb 22,2 milions d'euros; 127 milions d'euros adjudicats a 3.
177 empreses d'Alacant i 4,1 concedits a 29 consolidats d'eixa província.
I deixe'm que hem detinga i emfatitze en les dades perquè només la província d'Alacant va concedir més recursos a empreses que deu comunitats autònomes.

I, finalment, la província de València.
Es van concedir un total de 137,7 milions d'euros, 7.
910 expedients: 21,3 milions d'euros entre 4.
815 expedients a autònoms; 110,2 milions d'euros entre 3.
050 empreses de la província de València i 6,2 milions en 45 expedients a grups consolidats de la província de València.
Amb això, i sense comptar les illes, ens convertim en la quarta comunitat autònoma que més fons de l'Estat repartirem en el nostre teixit productiu.

Com els he avançat, la Generalitat va concretar durant 2022 un total de 316,5 milions d'euros: 46,6 milions distribuïts entre 9.
774 autònoms; 10,5 milions entre 75 grups consolidats i 259,3 entre 6.
814 empreses.

Però, senyories, evidentment l'objectiu del Consell va ser repartir el màxim nombre d'ajudes possible entre el teixit productiu valencià.
En això vam posar tots els esforços.
Per raons d'interés públic la Generalitat va procedir a la tramitació d'urgència prevista en l'article 33 de la Llei de procediment administratiu i el pagament anticipat, conforme a l'article 34.
3 de la Llei general de subvencions.
Es van posar en marxa totes les tècniques de difusió i divulgació al nostre abast per a promocionar, informar i assistir als ciutadans en el marc d'estes ajudes.
Diverses jornades o webinar, serveis de línia d'atenció telefònica en el qual van cridar 70.
000 persones, anuncis en la premsa, una web informativa actualitzada i un servei d'atenció per correu electrònic que va respondre amb més de 26.
000 missatges.
A més, amb l'objectiu d'aprofitar al màxim els recursos posats a disposició de la Generalitat per part del Govern d'Espanya, la conselleria d'hisenda va llançar fins a tres convocatòries del pla Resistir Plus.
Unes convocatòries en les quals (inintel·ligible) … al Govern d'Espanya a través d'aclariments, consultes i exigències de flexibilització en la interpretació de la normativa, es va ampliar poc a poc tant els subjectes beneficiaris com l'objecte de l'ajuda.

Així, a la primera convocatòria, que es va aprovar en el mes de juny de 2021, el Consell va establir les primeres condicions i interpretacions normatives i límits previstos inicialment pel Govern d'Espanya.

La segona convocatòria, d'acord amb el Decret 103/2021, de 23 de juliol, es va dur a terme de finals de juliol a setembre de 2021, i ja va comptar amb tres importants flexibilitzacions: la primera, que estava oberta a tots els sectors econòmics, excepte el financer; en segon lloc, ampliava l'objecte de les ajudes fins al 30 de setembre de 2021, i la tercera possibilitant la imputació de l'ajuda als costos fixos incorreguts.

La tercera convocatòria es va dur a terme en el mes de desembre, amb una nova i important flexibilització de les condicions per a la concessió.
Es van incloure els costos fixos, encara que no hagueren sigut determinats de pèrdues comptables, es va ampliar el període de cobertura de les despeses i es va permetre acollir-se a aquestes ajudes a les empreses que van tindre resultat negatiu en 2019, encara que no l'haguérem tingut l'any 2018.
Precisament esta última convocatòria va finalitzar el 31 de desembre de 2021.

És a dir, el Consell va esgotar fins l'últim dia que permetia al govern central per adjudicar les ajudes d'este Pla de solvència empresarial.
No obstant això, igual que va ocórrer en totes les comunitats autònomes, a excepció de les Illes, i de la mateixa forma que ocorre en qualsevol convocatòria d'ajudes o subvencions, no totes les sol·licituds van poder ser resoltes favorablement.
En eixe sentit, cal tindre en compte que els criteris de concessió de les ajudes venien imperativament i òbviament marcades per la normativa estatal, ni totes les empreses podien ser beneficiàries de la convocatòria d'ajudes, ni totes les despeses eren subvencionables.

Segons la convocatòria, només podien ser beneficiàries de les ajudes a càrrec del fons estatal les empreses professionals o entitats amb domicili fiscal a la Comunitat Valenciana que hagen realitzat durant 2019 i 2020 alguna activitat econòmica no financera i continue en el seu exercici en el moment de la sol·licitud, sempre que el volum d'operacions anuals declarat i comprovat per l'administració en l'impost de valor afegit o un tribut equivalent haja caigut més d'un 30 % respecte al 2019 i tinguen un volum de deutes pendents subvencionables d'almenys 4.
000 euros, d'acord amb les bases que se detalla en el decret.

En conseqüència, es van denegar 11.
659 sol·licituds, de les 30.
660 presentades, per no complir estos requisits.
Els dos principals motius de denegació van ser que el percentatge de caiguda del negoci no superara el 30 % o que l'import sol·licitat de l'ajuda era inferior a 4.
000 euros.

Després de la resolució de tots els expedients, la revisió i la resolució dels recursos es va procedir a reintegrar al tresor públic un import en dos fases dels fons assignats a la Comunitat Valenciana per import de 330,7 milions d'euros.
Un procediment de devolució que ha sigut realitzat per totes les comunitats autònomes, a excepció, com saben, de Balears i Canàries, que en beneficiar-se amb la singularitat van poder aconseguir el cent per cent dels fons estatals adjudicats.
Amb tot això, en la comunitat aconseguírem beneficiar les nostres empreses amb 316,5 milions d'euros.

Senyories, les ajudes al cap i a la fi són un mitjà, un instrument (inintel·ligible per raons tècniques) … fi, un instrument, per cert, finançat amb impostos i que volen ajudar la solvència empresarial, l'objectiu era que la pandèmia no fera perdre ocupacions i mantindre el pols del nostre sistema econòmic en un moment molt complex.

Hem de preguntar-nos què diuen els indicadors econòmics de totes les mesures, no sols d'este pla, sinó de la resta de plans que ha anat aprovant el Govern de la Generalitat, conjuntament al Govern d'Espanya, així com altres institucions, com les diputacions o ajuntaments.

A pesar de les adversitats, la nostra situació econòmica i d'ocupació és molt millor que ho era l'any 2015, creixent per damunt de les previsions.
I les previsions són encara millors, segons les dades de l'AIReF, en 2023 creixerem un 1,9 %, per damunt de les previsions per al conjunt d'Espanya, que se situa en l'1,5 %.
Tenim la xifra més alta d'ocupats en la història de la Comunitat Valenciana, 2,2 milions de valencians i valencianes treballen.
La taxa d'atur s'ha reduït des de 2015 en quasi nou punts, fins al 13,5 %, i no era tan baixa des de l'any 2008.
I fins el mes d'octubre les exportacions en la Comunitat Valenciana van augmentar en 2022 un 25 %, per damunt de la mitjana nacional del 24 %.
I abanderem l'atracció i del desenvolupament de projectes multinacionals i innovadors, com Volkswagen, Kio, Ford, Power Electronics, HP, Amazon, Siemens, Toshiba o Hitachi.

Amb totes estes dades, este Consell està en contacte continu amb les empreses i continuem en la línia de treballar amb els agents socials i els representants dels partits polítics per a avançar en esta línia.

No els oculte que m'haguera agradat una major flexibilitat en les condicions fixades pel Govern d'Espanya per a la concessió d'ajudes.
És una cosa òbvia i dita ja en diverses opinions, d'una forma formal i també de forma informal al Govern d'Espanya.
En tot cas, no era l'únic pla ni ha sigut l'única volta que el Govern d'Espanya ha ficat recursos damunt la taula per a les comunitats autònomes.
Així que s'ha continuat prenent mesures, amb línies tant del Govern d'Espanya com la Generalitat, amb línies de finançament a les empreses afectades per l'encariment de l'energia, ajornament de quotes de la seguretat social, ajudes a la contractació, ajudes directes a transportistes, com taxis, autobusos, camions, també ajudes i avals de l'ICO a la indústria gas intensiva, ajudes de 200 euros a les persones amb baixos ingressos, s'ha rebaixat l'IVA de la llum i el gas, també el dels aliments de primera necessitat, el transport, Renfe rodalies és gratuït i també hi ha rebaixes en altres modalitats del transport, s'ha bonificat el preu del combustible, les pensions han crescut un 8,5 % o recentment hem conegut també la pujada del Salari Mínim Interprofessional.

També ho han fet a la Comunitat Valenciana continuant, mentre dure la guerra i les conseqüències de la pandèmia recolzant els nostres veïns i veïnes i també el nostre teixit econòmic.

A l'abril de 2021 el Consell va posar en marxa el pla Reactiva, amb línies i accions que ronden els mil milions d'euros.
Dins d'este pla vam concedir ajudes de 300 euros a autònoms amb la finalitat d'ajudar-los a fer front a l'augment dels preus dels costos energètics a conseqüència de la guerra d'Ucraïna, unes ajudes compatibles amb les de l'estat i que van ser concedides a tots els qui ho van sol·licitar i van reunir les condicions marcades.

Vam suspendre el cànon de sanejament.
Hem reduït també el 10 % les taxes i preus públics de la Generalitat, una mesura que s'ha ampliat també, com bé sabem, mig any més.
L'Institut Valencià de Finances té línies específiques, tant per a les empreses gas intensives com per altres, per ajudar-los a capejar el temporal de la pujada de preus de l'energia.

No sols això, també l'aprovació del vuité pressupost d'este Consell, dins de termini i forma, és una bona senyal de l'estabilitat de la Generalitat valenciana i del missatge d'estabilitat a tot el sector econòmic.
Uns pressupostos que en les conselleries productives compten amb prop de més de quatre mil milions d'euros.
Però també mesures, com l'aprovació, per unanimitat, de la reforma fiscal per a fer front a la inflació, una reforma que beneficia al 97,4 % dels contribuents valencians.

També altres programes, com els deia, de recolzar el Pla de viatge de l'Imserso o el bo turístic.
Estes i altres mesures van permetre tancar en 2022 amb la inflació més baixa de tota la Unió Europea, 5,6 front el 10,4 de la resta de països, 5 punts menys d'inflació que la mitjana de països de la Unió Europea.

I vaig concloent, senyories.
Ho dic sempre sense cap triomfalisme perquè ningú dels qui estem ací haguera volgut haver d'enfrontar-se a una situació tan adversa com la pandèmia o la guerra al cor d'Europa, i perquè no hi ha dubte que hem de continuar fent esforços per a baixar el preu de l'energia i per a baixar els preus de la cistella de la compra per a les famílies, autònoms i empreses valencianes.

Però ara mateix estem vivint uns moments que es preveien els més difícils des de l'inici de la guerra.
Hem passat la primera tardor des de l'inici de la invasió i ara estem passant l'hivern resistint el pols energètic de Putin a la Unió Europea, i ho estem fent amb dades millors que les esperades, millor que les previsions, amb la inflació més baixa, amb el preu de l'energia també més baix que a altres països del nostre voltant, amb un record d'ocupacions i atraient inversions.
I una cosa que no hem de perdre mai: sense fer i erosionar els nostres drets en el nostre estat de benestar.
Malgrat les adversitats, l'ocupació hui és de major qualitat que ho era en 2019, perquè l'ocupació que es crea ara és estable i amb millora salarial i també en més drets.

A la Comunitat Valenciana s'està reorientant el mercat laboral cap a una ocupació més especialitzada, innovadora i d'alt valor afegit.
Crec que esta finalitat, la de crear ocupació i atraure inversió a la comunitat, enfront de totes les adversitats mereix tots els esforços dels poders públics, i no sols del govern, sinó de tots.
Perquè en una fi comuna on crec que podem trobar-nos tots els partits polítics.

Evidentment entenem el treball de l'oposició.
S'han comés encerts i també s'han comés errades.
Però considerem que el debat al voltant d'este assumpte ha de ser sempre constructiu, en positiu i acompanyat de diàleg social.
Això almenys és la via valenciana que impulsa al Consell.

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Muy bien, muchas gracias, señor conseller.

A continuación, como la comparecencia la pidió el Grupo Parlamentario Popular, dispone de seis minutos para su intervención el señor Ibáñez.
Cuando usted quiera.

El senyor Ibáñez Bordonau:

Muchas gracias, presidenta.

Muy buenas tardes, conseller.

Bueno, la verdad es que usted ha sido fiel a su estilo, es decir, intentar pasar de puntillas en este asunto, se ha recreado un poco en los antecedentes, haciéndonos además mención que su antecesor ya había venido y obviamente ya nos había contado todos los antecedentes, y así consta en el Diario de Sesiones, usted los ha repetido y después se ha querido recrear en la parte final.
Pero, sin embargo, a la hora de hablar del tema mollar usted nos ha dado cuatro cifras y ya está.

Para que vea que, fíjese, hasta se lo intentó comprar, le voy a hacer dos preguntas, se las apunta y así me las contesta, que es sobre los antecedentes y sobre el final, fíjese, sobre los antecedentes y sobre el final.

Usted nos acaba de decir ahora, en su parte final, que ustedes han cometido aciertos y errores.
¿Me puede decir cuáles han sido los errores en este plan?
La primera pregunta que le hago, si quiere se la apunta y así la mantendrá en la mente.

Y la segunda.
Usted nos ha dado la cifra del empleo.
¿Me puede decir, por favor, también cuántas personas hay en ERTE en este momento en la Comunidad Valenciana y cuántas personas hay fijas discontinuas en la Comunidad Valenciana?

Bien, dicho esto, vamos ahora al tema mollar, espero que se haya apuntado las dos preguntas y así no se les tendré que volver a reiterar después.

Este plan se presentó por todo lo alto, como ustedes solo saben hacer, y además dando la cara quien la tenía que hacer, ¿no?
«Equis punto» Puig apareció en el Palau, nos quiso hacer una enorme rueda de prensa en abril de 2021 y vendió esto como el gran paradigma, el gran paradigma de la financiación que la Comunidad Valenciana iba a tener ya en el sistema de financiación, lo puso como ejemplo, es decir, los fondos que estamos recibiendo ahora esto es la base sobre la que después se repartirán también los fondos del sistema de financiación.
Y mire, fíjese, ahora no encontramos a «equis punto» Puig, lógicamente no da la cara, ha tenido que venir usted, pedido por nosotros, porque ustedes tampoco no es que comparezcan por voluntad propia, les tenemos que traer para a la hora de ejecución.
Y ciertamente le tengo que decir que estas ayudas han sido un auténtico fracaso, mayúsculo, en principio han sido un fracaso, bueno, hablaremos también de éxitos, porque también, fíjese, le voy a reconocer que alguna parte de éxito ha tenido, pero en general ha sido un fracaso.

En primer lugar, el gran fracaso es que ustedes han tenido dos meses, tuvieron el dinero dos meses, los 647 millones, en caja sin soltarlos, dos meses, en unas situaciones patéticas y lamentables para las empresas y los autónomos de la Comunidad Valenciana, durante dos meses no hicieron absolutamente nada.
Punto número 1.

Segundo.
Y no lo digo yo, lo dice la Sindicatura de Cuentas, que vino la semana pasada aquí, el sorprendente cambio que sobre la marcha han ido haciendo de las condiciones para acceder a estas ayudas.

Pero mire, para mí, y creo que para la inmensa mayoría, fracaso es tener que devolver más de la mitad de lo que te han dado.
Eso es un fracaso.
Fracaso es que encima el nivel de ejecución de ejecución, entorno del 49 %, está por debajo de la media de España, si quitamos además Canarias y Baleares, que fue del 64 %; aquí el 49 %, fracaso.
Fracaso es que las ayudas llegaron al 2,6 % de los autónomos, al 2,6 % de los autónomos en la Comunidad Valenciana en 2021.
Y fracaso es que las ayudas llegaron solo al 1,8 de las empresas en la Comunidad Valenciana en 2021, es un fracaso.
Las dos cosas son un auténtico fracaso.

Y quédese con esta cifra, que no la digo yo, la dice la Sindicatura de Cuentas, el importe medio de las ayudas fue de 19.
212 euros.
Ese fue el importe medio cifrado por la Comunidad Valenciana.

Por lo tanto, yo creo que cuando tienes que devolver más de lo que te han dado, cuando además solo has llegado al 2,6 % de los autónomos, cuando solo has llegado al 1,8 % de las empresas, ha sido un fracaso.

Pero le he dicho antes que voy a ser justo, y ciertamente esto tuvo una parte de fracaso y una parte de éxito.
¿Y quiénes han sido los beneficiados de estas grandes ayudas?
¿Han sido los valencianos?
¿Ha sido el tejido productivo valenciano?
No, ya se lo he dicho, el 2,6 de los autónomos y el 1,8.
Pero sí un elenco de empresas, que usted las conoce bien, ¿vale?
, y por lo tanto, no es ninguna novedad.
Lo que me sorprende es que sigan incidiendo en esto.

Porque, fíjese, precisamente la Sindicatura de Cuentas ponía el acento en la última convocatoria que ustedes sacaron, la última convocatoria, que fue fallada el día de los inocentes.
Ese día, el 28 de diciembre, ustedes quisieron primar a tres, a tres de las cuatro empresas que están bajo sospecha del hermano y los socios de Ximo Puig, y usted lo hicieron sin ambages, así sin, ustedes no tuvieron ningún problema en hacerlo, y ustedes primaron a Kriol Produccions con 28.
037 euros, ustedes primaron a Televisión de Castellón con 27.
700 euros y ustedes primaron a Canal Maestrat con 8.
800 euros.

Después de todo lo que ha caído, todavía ustedes, el 28 de diciembre, son capaces de darles subvenciones a estas empresas que estaban bajo sospecha, porque ustedes ya lo sabían.
Claro, no suficiente con eso, vemos también con asombro como en otra convocatoria que se produce, posterior al primer cambio de las bases, ustedes priman a la empresa Cronosport, que es la empresa, que usted ya lo conoce, que hizo esta camiseta, esta camiseta es la que hizo la empresa Cronosport, la misma, ésta, tal cual.
Un afiliado ha tenido a bien dárnosla.
Mire, esta camiseta.
Claro, con esta camiseta Cronosport no hizo nada para el Partido Socialista, no lo hizo, es cierto, lo hizo para Ximo Puig, porque ésta era la campaña de Ximo Puig para acceder a la secretaría del Partido Socialista, que es distinto.
Yo oigo hablar a «equis punto» Puig que dice que no, que esto es una cosa que él no estaba en el partido.
No, no, si es que él quería acceder al partido con esto, él quiso ser secretario general con esto, y se le pagó por unas empresas a esa empresa y a esa empresa ustedes la premian, no con cualquier cantidad, le he dicho que…

La senyora presidenta:

Vaya concluyendo, señor Ibáñez.

El senyor Ibáñez Bordonau:

…el mínimo -voy acabando-, que el mínimo era de 19.
000 las ayudas.
A esta empresa se le dio el máximo, 200.
000.
Le he relatado también a la de los hermanos, es decir, hay de 28.
000 de 27.
000, cuando el mínimo era de 19.
000, era la media.
La media de ayudas fue ese importe.
Por lo tanto, señor conseller: ¿qué criterios se han seguido para el control de este tipo de subvenciones?

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Muy bien.
Muchas gracias, señor Ibáñez.

Y como es una comparecencia, a continuación irá el grupo Vox, luego Ciudadanos y los tres grupos que sustentan al gobierno para finalizar las intervenciones de los grupos parlamentarios.

La señora Llanos, por parte del grupo Vox, dispone de tres minutos.
Cuando usted quiera.

La senyora Massó Linares:

Gracias, presidenta.

Buenas tardes, conseller.

Vamos a ver, ya lo ha dicho el señor Ibáñez.
Usted ha empezado la comparecencia a las 16:40 -es que me lo he apuntado, viendo como empezaba- hasta las 16:45 nos ha narrado un contexto que nos narran una y otra vez, desde las 16:46 a las 16:52 pues nos ha hablado de los fondos, y a partir de ahí ya, desde las 16:52 a 16:57 pues un publirreportaje de todo lo que se supone que ha hecho el gobierno de Ximo Puig.
O sea, diez minutos de contexto y publirreportaje, y no llega a siete minutos de explicación de lo que usted venía hoy a comparecer.

Vamos a ver.
¿Se devolvieron los 296 millones de euros en diciembre de 2022?
Porque, según la Sindicatura de Cuentas, en la parte de alegaciones, ustedes formulan una alegación diciendo que la Generalitat solicitó al Gobierno de España la ampliación del plazo, así como destinar los remanentes a otras medidas que permitieran apoyar la solvencia a empresas y autónomos en la Comunidad Valenciana, sin que, a fecha del 31 de diciembre, que era cuando se tenían que haber devuelto esos 296 millones de euros, hubieran recibido contestación.
Entonces, el molt honorable «equis punto», como decía mi compañero, envía una carta a la vicepresidenta del Gobierno de España solicitando esa ampliación de plazo y, como digo, destinar los remanentes a otro tipo de ayudas.
Y parece ser pues que no ha obtenido respuesta.

Entonces, nosotros queremos saber si esos 296, porque los 34 millones parece ser que sí que se reintegraron a las arcas del estado, usted nos ha dicho que se reintegraron 330,7 millones, o sea, son 296 más los 34.
Pero lo de los 296 pues no termina de quedarnos muy claro.
Porque si nos vamos a la Intervención General, pues sí, desde junio de 2021, que es cuando ya vemos la línea de ayudas extraordinarias a solvencia empresarial, con los 247 millones de euros, vamos viendo mes a mes, vamos viendo la ejecución mes a mes, y verdaderamente sí, cuando llegamos a diciembre, pues nos dice que se han ejecutado los 311 millones de euros.

Pero es que luego ya nos vamos a 2022, y en enero y febrero pues esa línea no aparece por ninguna parte y, de repente, en marzo de 2022, vuelve a aparecer, como los ojos del Guadiana, otra vez estas ayudas extra a la solvencia empresarial por ese valor que se suponía que tenía que haber sido reintegrado a las arcas del estado.
A lo largo de todos los meses de 2022 sigue apareciendo esa línea, que al final se han ejecutado 4 millones de euros.

Entonces, se termina el tiempo, pero a mí me gustaría saber si esos 296 se han reintegrado a las arcas del estado.
Si ha sido así, por qué aparecen en el presupuesto de 2022 cuando ya deberían de estar allí.
También si la carta del molt honorable a la vicepresidenta tuvo respuesta.
Y cómo desaparece una línea durante dos meses y en marzo de 2022 vuelve a aparecer.

No sé, esas son las dudas que así, en el poco tiempo que tenemos, pues tiene mi grupo.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Muy bien.
Muchas gracias, señora Llanos.

A continuación, por parte del grupo Ciudadanos, será el señor Woodward el que disponga de tres minutos.
Cuando quiera.

El senyor Woodward Poch:

Muchas gracias, señor conseller.

Efectivamente, como dicen mis compañeros, el anterior conseller, el señor Soler, ya nos había instruido sobre estas ayudas.
Y volvemos a hablar de una cifra de 330 millones, que es la cantidad que se devolvió de esos 647 millones de euros.
Efectivamente, ha apuntado que había unas condiciones marcadas por el Gobierno de España, eran bastante duras.
Y luego dice que, bueno, de todas formas, aunque se devolvieran esos 330 millones, luego se han podido o se han dado nuevas líneas de ayuda a los autónomos.
Y ha mencionado la ayuda de los 300 euros a los autónomos.
Y me gustaría saber esa línea si compensa en algo los 330 millones devueltos, esa línea que se otorgó de 300 euros, creo que era un total de 5 millones de euros.

Seguimos reivindicando la irrenunciable reforma del sistema de financiación, en palabras suyas, y ha pedido empatía, tanto al Gobierno central como a las autonomías.
Y hablaba usted en una de sus intervenciones, en un desayuno, de los objetivos que debería tener el Consell, que era, bueno, reivindicar más recursos, pero también gastar mejor, con unos objetivos que eran la evaluación continua de las políticas de gasto y valoración de los resultados, la eficiencia en la gestión de los recursos públicos y los procesos de revisión del gasto público.
Y yo me preguntaría que ha hablado de unos 30.
000 expedientes que los autónomos pidieron y, de esos 30.
000, hubo 11.
000 expedientes devueltos.
Me gustaría saber, con ese grado de evaluación de las políticas y la eficiencia y la revisión, si han contactado con alguno de esos 11.
000 expedientes que fueron devueltos, si han tenido alguna necesidad de dinero o no, porque, como usted decía, las condiciones eran muy duras y a lo mejor no llegaban a esa pérdida o a esa bajada de negocio del 20 % o del 30 %, pero sí que estaban en unas condiciones complicadas.

Y luego siempre hacen referencia y mencionan esos indicadores con respecto al 2015.
Pero a mí me gustaría saber con respecto al 2019, ¿cómo estaba la Comunidad Valenciana antes de dar las ayudas y cómo estaban después?
¿Estamos mejor que en 2019 o no hemos llegado a conseguir ese número de autónomos que teníamos en el 2019, esa potencia que tenía la economía valenciana?
Siempre nos vamos al 2015, pero desde 2015 al 2019 se mejoró bastante la economía.
Me gustaría saber esos indicadores del 2019 o con respecto al 2019.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Muy bien.
Muchas gracias, señor Woodward.

A continuación, por parte de Unidas Podemos, el señor Martínez dispone de tres minutos.
Cuando quiera.

El senyor Martínez Ruiz:

Gràcies, senyora presidenta.

En primer lloc, presentar les meues disculpes per haver arribat amb retard.

Si reitere alguna qüestió que ja haja comentat el senyor conseller, li pregue que d'alguna manera la reitere.

En primer lloc, la primera consideració que crec que cal fer és que, com ja s'ha assenyalat, Espanya té al davant un quadre econòmic positiu, inesperadament positiu, fins i tot podríem dir, ara que tenim les dades d'inflació més baixes d'Europa, donat que hem superat les expectatives de creixement econòmic que feien els diferents organismes internacionals i també la Comissió Europea.
Sembla que les dades són positives fins i tot per al conjunt de la Unió Europea, i això pot albirar també, diguem-ne, una política diferent respecte els tipus d'interés per part del Banc Central Europeu, la qual cosa també seria positiva per a les nostres expectatives de creixement econòmic.

Ací també tenim una situació, una evolució del mercat de treball enormement positiva, a pesar del que diga el senyor «asíntola» Feijóo, i crec que això marca un quadre econòmic positiu del que hem de sentir-nos, amb totes les precaucions, crec que satisfet.
I crec que això també és conseqüència d'una orientació de la política econòmica que ha sigut substancialment diferent, que va arrancar amb la covid, que ha suposat doncs diguem-ne un retorn a les polítiques que inicien, és un retorn del paper de l'estat i, diguem-ne, una forma intervenció pel qual en eixe mateix moment no estàvem preparats, no teníem un aparell administratiu suficientment preparat, no teníem, diguem-ne, una experiència en el tipus de polítiques econòmiques que van portar a terme a partir d'aquell moment, doncs, diguem-ne que tot ens va vindre molt en allau i no estaven preparats per abastar aquell fenomen tal com va ser el de la covid o com està sent actualment la guerra.

Tot i així, crec que en conjunt les polítiques que s'han portat a terme han tingut efectes innegablement positius.
Respecte als fons covid, que va portar a terme el govern, vull recordar el que va costar que s'aprovaren aquells fons.
Hui donem per fet que aquest tipus d'ajudes en un moment de crisi per a les empreses doncs té tot el sentit que les portem a terme, però en aquell moment vull recordar que no era alguna cosa que estiguera comunament acceptat, que el paper de l'oposició en aquests moments no fou ni molt menys de donar suport a aquelles ajudes, sinó que va ser el Consell el que va a haver de d'exigir-les, el que va haver d'empentar molt, per molt que algunes comunitats autònomes governades per la dreta després no dubtarem en posar la mà, que les dades d'execució d'aquestos fons han sigut difícils per part de totes les comunitats autònomes, com ja s'ha dit, no únicament les Illes Balears i Canàries s'han salvat perquè les restriccions per a l'aplicació d'eixes ajudes van ser absolutament diferents.

I també recordar que probablement les xicotetes diferències que puguen haver en l'execució també es devien a que l'esforç que va fer la Generalitat valenciana aportant fons propis a les pimes i als nostres sectors econòmics també va estar per damunt d'altres comunitats autònomes.
És a dir, van haver moltes empreses que ja s'havien beneficiat d'ajudes de la Generalitat valenciana, mentre que en altres comunitats autònomes només van arribar les ajudes de l'estat.

I, per acabar, ja que se m'ha esgotat el temps, sí que m'agradaria plantejar-li una qüestió, senyor conseller, perquè el compte general és veritat que assenyala aquesta qüestió dels fons provinents del Govern d'Espanya, però també assenyala els perills respecte a l'execució dels fons del mecanisme de recuperació i resiliència.
I respecte a això sí que voldria preguntar-li: si creu, considera que estem ara en estos moments absolutament preparats per portar endavant l'execució i que no es reiteren problemes d'execució que hem pogut tindre en el passat?

Moltes gràcies.

La senyora presidenta:

Muy bien.
Muchas gracias, señor Martínez.

A continuación, el señor Esteve dispone de tres minutos, por parte del grupo Compromís.
Cuando quiera.

El senyor Esteve Aparicio:

Moltes gràcies, senyora presidenta.
Sempre és un gust.

Moltes gràcies, senyor conseller, per l'explicació, per estar i, bé, per donar compte de tot allò que passa, i és d'allò que se li pregunta, que jo crec que és marca botànica.
I no per ser normal és una cosa que hem de deixar de dir, perquè abans no era normal, açò és important.
Jo crec que sempre està bé que ho recordem, no?
, que hem vingut ací també per a donar esta manera de fer i eixa transparència.

Jo tinc un dubte també, intentaré desenvolupar-lo, i crec que és un dubte més gran encara, intentaré desenvolupar-lo i al final li faré la pregunta.

Vosté parla de resposta keynesiana.
I jo coincidisc, però aniria un poc més enllà, i aniria un poc més enllà en dir que és una resposta empàtica.
Jo crec que tenim ací un govern ara mateix que ha sigut empàtic, que ha sigut humà i que ha mirat a la cara, als ulls, a la població a qui governa, en un moment molt complicat, i que ha aguantat la mirada i que no ha tingut vergonya perquè ha sabut fer polítiques coherents en una situació molt complicada.

I açò, que ara ens pareix normal, fa a penes deu anys no era normal.
I les comparatives a vegades són odioses, però jo les vaig a fer.
És que podem comparar el que ha fet el govern del Botànic en esta crisi inacabada, i inacabable a vegades pareix, provocada en bona mesura per la covid, però que després continua enllaçant en altres episodis, i la podem comparar amb allò que va passar a partir de l'any 2008, 2009 i especialment ací, al nostre territori, en els anys 2012, 2013 i 2014.

En estos anys, últims anys, el govern del Botànic ha augmentat la inversió en els serveis públics bàsics fonamentals com mai s'havia vist.
En estos anys que li estava dient, 2012, 2013 i 2014, els serveis públics bàsics, la sanitat de la qual tot el mon parla hui, patia retallades de fins el 13 %.
Açò no se'ns ha d'oblidar, és que les comparatives són odioses, perquè algú volia en eixe moment fer eixa política i no mirava els ulls de la població, i ara sí que se pot fer això.
És que ara podem dir que s'han hagut de tornar una part de les ajudes que venien de l'estat -i entrarem en això també- en autònoms, i a pimes i a empreses, però en 2012 no es podia fer, perquè no venien, perquè s'abandonava la població, perquè tocava retallar, perquè Keynes era un senyor que escrivia coses fa molt de temps i ara resulta que no, que tenia bones idees.

És que les xifres d'atur que estem manejant hui són més paregudes a les d'abans de la crisi anterior.
¡Ojo!
¡Cuidado!
És que estem en moments de recuperació quasi quasi completa, és que estem pegant-li 14 anys de diferència, i a més hui podem celebrar que tenim un govern ací, també en Madrid, que mira als ulls a la població i li diu que el salari mínim interprofessional puja a 1.
080 euros, encara que bona part de la gent que ara esta dient no sé què de les ajudes té la poca vergonya de dir que això no està ben fet.
I dic poca vergonya perquè és que haurien de vore com s'arriba a final de més en 1.
080, eh?
I ho dic jo, que tinc dos fills.

Mire, jo crec que hem de lamentar, i això ho hem fet moltes vegades, que l'execució al final no haja sigut tan gran com voldríem, que eren unes condicions prou complicades i que, com ja ha apuntat algun company, bé, doncs tenim una situació conjuntural difícil.
Però, insistisc, per a mi el dubte més clar i més gran de tot açò és: hi ha algú que preferix la gestió de la crisi que va fer la dreta en 2012 respecte a la que ha fet el Botànic en estos anys?
Per a mi eixe és l'únic dubte que me queda hui.

Moltes gràcies, senyor conseller.

La senyora presidenta:

Muy bien.
Muchas gracias, señor Esteve.

A continuación, el señor Chulvi dispone de tres minutos para su intervención, por parte del grupo Socialista.
Cuando quiera.

El senyor Chulvi Español:

Moltes gràcies, presidenta.

I també moltes gràcies, conseller, per la seua compareixença ací, que ha vingut hui a explicar allò que li havien preguntat o pel que li havien fet vindre, no?
El problema és quan vosté parla i als que l'han fet vindre doncs no els interessa el que està dient-los i acaben parlant d'altres coses per a aprofitar este moment.
Perquè que els importen poc les ajudes, doncs, bé, estava comentant-ho ara el company de Compromís, ho van demostrar en fets, no hui en una resposta a una compareixença, sinó en fets, no?
, en com van respondre ells a la crisi anterior i com s'ha donat resposta a esta crisi sanitària i econòmica que s'ha produït en els últims anys.
I sorprén inclús que es pose en dubte el sistema de concessió o denegació de subvencions, i més que ho facen persones que són inclús llicenciats en dret, quan una concessió o una denegació són actes reglats, i el que pot tindre la té i el que no pot tindre doncs per desgràcia no la té, inclús encara que a molts ens agradaria donar-les a tot el món.
Per eixa és la qüestió.

Per tant, este escenari és el que determina clarament la diferència de gestió, de sensibilitat i dels resultats que s'han produït en com afronta crisis els governs progressistes front al que representaven els governs anteriors.
I gràcies a eixa diferència i a la voluntat d'activar l'escut social hem pogut eixir o estem eixint, doncs estem més forts, inclús més preparats.
I trobe que en esta qüestió hem guanyat tots com a societat.
I una clara mostra d'això és la taxa de desocupació, que estem en nivells d'abans de la crisi de 2008.

Bé, per a fer tot això possible doncs s'han activat milers de milions d'euros, com ja vosté ha explicat molt bé ací.
Però jo trobe que hi ha una xifra que cal recordar, que és important i que vosté ha comentat en la seua intervenció, i és que la província d'Alacant ha rebut més ajudes a les empreses que el conjunt de deu comunitats autònomes.
Això és vertaderament un compromís amb un territori.
Altres doncs s'encarreguen molt d'obrir aixetes de guerres que són irresponsables, però el govern valencià, el govern del Botànic, ha sigut sensible a la província d'Alacant també, i sobretot ha sigut important vore eixa coordinació i el poder complementar tot aquell escut i totes les ajudes que s'han activat des del Govern d'Espanya, també per part del govern de la Generalitat, que com bé ha explicat vosté ací, amb el Pla Resistir, amb 417 milions d'euros.

Per això hem pogut resistir els valencians i les valencianes.
I, lògicament, ho hem fet junts, govern, societats, empreses, autònoms, famílies, treballadors i treballadores de tots els sectors.
Jo trobe que això ha sigut important i ens podem sentir orgullosos de com hem pogut anar superant estos moments de grans dificultats.

Bé, els resultats, com els deia, doncs estan ahí i jo trobe que no és una cosa que puga dir jo, sinó que es pot vore clarament en xifres, en la taxa d'ocupació en Espanya i en la comunitat.
Miren l'increment de creació de riquesa, miren l'increment en la inversió, miren si som o no som capaços d'atraure projectes estratègics que generaran milers de llocs de treball de qualitat i que només s'aconsegueixen sent seriosos, constants i intel·ligents.

Hi ha qüestions importants com, per exemple, miren, si cada any mos visiten més turistes, serà per algo, si cada any es creen més empreses, serà per algo, o si cada any n'hi ha més gent que vol vindre a viure a la Comunitat Valenciana.
Això significa que hi ha un govern darrere que projecta serietat i que d'alguna manera afavorix inversions.

Per tant, jo trobe que és més important estar amb la gent que no estar amb el soroll que altres volen generar.

Per tant, moltes gràcies.
I gràcies per la seua intervenció també, senyor conseller.

La senyora presidenta:

Muy bien.
Muchas gracias, señor Chulvi.

A continuación, el señor conseller dispone de tiempo ilimitado para su intervención.
Cuando quiera.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

Muchas gracias, presidenta.

Gracias a todos los grupos parlamentarios por sus intervenciones.
Si me permiten, haré una cosa general.

Señor Ibáñez, me sorprende que usted vaya con camiseta, porque su grupo político no ha tenido mucha costumbre en esto de las camisetas.

Y luego (veus) lo de traer…

La senyora presidenta:

Señor Ibáñez, no puede intervenir.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

Luego, lo de que buscamos excusas para no venir y que nos tienen que traer a rastras, no lo sé, estos días es que, viendo un poquito al señor Camps, que no se prodigaba mucho cuando era presidente por venir aquí, puedo recordar algún titular de aquella época, pero yo creo que debería de, por lo menos, modularse en las críticas que puede hacer a ese respecto.

Dos meses sin hacer nada.
Pues le recuerdo que somos una de las comunidades que más rápido activó las medidas para luchar contra la pandemia.
Y se lo ha dicho algún grupo parlamentario, pero hay cuestiones un poco curiosas, ¿no?
, porque de sus palabras, no sé qué me estaba diciendo, me estaba diciendo que no cumplíamos con la normativa.
Si una empresa cumple, una empresa o un autónomo cumple los requisitos establecidos por la normativa, no hay margen para la administración para dárselo o no, si los cumple, se les otorga, y, si no los cumple, no se les otorga.
Me parece que es una cuestión básica.
Lo otro no sé qué escenario es, que el político de turno diseña unas medidas y luego a quien quiere se las aplica y a quien quiere no.
Yo creo que eso no es serio, y usted lo sabe perfectamente.

También ha habido una, si me permiten un poco de historia general de lo que ha pasado, hemos sufrido una crisis sin precedentes, no sabíamos muy bien, a medida que avanzaba la crisis de la covid no se sabía muy bien cómo reaccionar, qué medidas tomar, cómo avanzar, cómo hacerlo rápido.
Se hizo un esfuerzo brutal por parte, en primer lugar, de toda la sociedad, pero también por todo el personal al servicio de la administración pública, tanto los que estaban en primera línea, en el campo de la sanidad, luego en educación o también con todos ustedes, que luego también participaron en la elaboración de la convalidación de esas medidas.
Era un momento difícil, un momento difícil.
Yo siempre creo que las cosas siempre son mejorables, nunca pienso que somos infalibles, ni yo, ni ningún gobierno ni nadie.

Es evidente que hemos leído con atención también el informe de la Sindicatura, que en líneas generales dice que se cumple la normativa, hace unas observaciones con unas salvedades, también es verdad.
Pues sí, se ha producido la devolución ya al tesoro del importe global que se tenía, en dos pagos, el de los 35 y luego el de doscientos ochenta y tantos millones.
Eso se ha producido ya.

Entonces, la importancia de todo esto es la respuesta y los resultados de la respuesta.
Se lo decía antes también un diputado.
No es la primera vez que un país atraviesa una crisis como la que hemos atravesado nosotros, seguramente de la dureza y el desconocimiento de ésta pues no hay precedentes cercanos.
Pero es verdad que la respuesta ha sido diferente por todas partes.
Ya lo he dicho en mi intervención, desde luego, y así lo hacía también el anterior conseller, teníamos muy claro que no nos gustaba y nos parecía demasiado rígido los criterios elegidos por el ministerio para otorgar estas ayudas, eso lo he reconocido y se ha reconocido públicamente.
Se han conseguido cosas porque las tres convocatorias, no nos hubiera gustado hacer tres convocatorias, las tres convocatorias fueron para, a medida que flexibilizábamos las condiciones y que en un diálogo permanente con el ministerio nos permitía incorporar más sectores o permitirlo, pues eso ha permitido también aprovechar mejor los fondos.
Yo creo que esa es una cuestión clara.

Entonces, es verdad que ahora hemos tenido fondos del Gobierno de España, no solo en este programa, sino en otros programas, y recuerdo los años del gobierno en Madrid del Partido Popular y las dificultades que tuvieron la gente que tenía la suerte de ostentar la responsabilidad de conseller de Hacienda lo mal que lo pasó, porque allí no había ninguna reacción a la situación de emergencia que tenían las cuentas de la Generalitat en aquel momento.
Ahora podemos decir si nos parece mejor, si se podía haber hecho mejor y aprovechar mejor los recursos o no.
Ese es un debate que estoy de acuerdo con usted que se tiene que producir.
Pero que había recursos y que ha habido recursos, no solo con este programa, sino con otros programas, es una cosa que con anteriores gobiernos en Madrid no pasaba, no pasaba.
Y si lo puede usted preguntar a todos los que estuvieron en la Conselleria de Hacienda en otros gobiernos, a compañeros suyos, lo mal que lo pasaron y al final lo acabó pagando toda la sociedad valenciana, porque nadie les daba respuesta por parte del Gobierno de España en aquella época.
Por lo tanto, estamos en dos ámbitos diferentes de valoración.
Nos puede gustar más o menos la ayuda como ha venido, pero hay ayuda y en aquel momento la respuesta fue ningún tipo de ayuda y llevar al límite las cuentas de la Generalitat valenciana.

Yo creo que tenemos que ser conscientes de eso.
Es verdad que se pueden siempre mejorar las cosas.
Hemos leído todas las recomendaciones y las observaciones de la Sindicatura, siempre lo hacemos con atención.
Es verdad que era un momento en que había muchas dudas de cómo gestionar y cómo ir avanzando, incluso dudas normativas que se han ido resolviendo, pero con la propia Sindicatura, como le recordaba, pues ha validado con carácter general todo el programa de este plan.

Luego es verdad que tenemos siempre el hándicap, hemos conocido también los datos de déficit y hemos visto cómo estábamos.
Es evidente que la reforma del modelo de financiación es una pieza fundamental que tiene que ir de la mano de una reforma también o de un análisis y una condonación, en su caso, de lo que es la deuda de la Generalitat valenciana, así como de otras comunidades autónomas.
Pero siempre hay una parte de la responsabilidad que nunca me ha gustado, cuando hay alguna dificultad echar siempre la culpa a otros, tenemos deberes que hacer como Administración autonómica, igual que les pedimos a otras administraciones, en este caso al Gobierno de España y a los grupos políticos de ámbito estatal, que también lleguen a un acuerdo para modificarlo.
Y la parte que también me importa y me parece relevante para un responsable político es la parte de gestionar bien también tus cosas, lo mejor que puedas.
Se ha ido mejorando la gestión de todos los recursos públicos de la Generalitat desde el año 2015, pero siempre se puede mejorar, y es el momento ahora también de mejorar después de haber pasado una pandemia y ahora sufrir las consecuencias de la guerra.

Los autónomos es un colectivo prioritario.
Yo creo que debemos de mirar todas las medidas que se han puesto por parte de todas las administraciones para ayudar a autónomos, a las pymes o a los ciudadanos, y ver esa globalidad, no solo un programa concreto, no te da la visión amplia que necesitas para saber la magnitud de la respuesta keynesiana que se ha dado en esta ocasión, a diferencia de otras por parte de todas las administraciones.
Y cuando ves el global puedes ir a los resultados finales y ver que, dentro de todas las dificultades, hemos conseguido salvar lo evidente con todo esto, que tenemos unos indicadores que podían ser catastróficos porque estábamos al borde del precipicio y, gracias al esfuerzo de todos, hemos conseguido frenar y evitar esa caída, lo cual no significa que no haya empresas que hayan tenido que cerrar, trabajadores que hayan tenido que pasarlo muy mal y familias que lo estén pasando mal, pero hemos conseguido mantener la globalidad del sistema económico y tenemos que continuar, sin ningún tipo de, por supuesto, ningún tipo de satisfacción ni de autocomplacencia en absoluto.
Yo creo que eso no podemos hacerlo.

Las perspectivas, aunque a algunos les cueste reconocer, son más positivas de lo que nos esperábamos con todos los indicadores.
En el caso de la economía española y la economía valenciana pues todavía tenemos ejemplos, no lo habremos hecho tan mal, tan mal si Volkswagen, Ford, deciden estar aquí y otras empresas vienen, no lo habremos hecho tan mal, creo yo, ¿no?
Y esto no es un indicador de parte, sino es una decisión que toma un tercero de venir a invertir aquí.

Otro de los elementos fundamentales, que enlaza también con mejorar los esfuerzos por mejorar la gestión, es la parte de los fondos comunitarios.
Yo creo que ahí es un reto que todas las administraciones tenemos en Europa, és un repte que tenim totes les administracions.
És evident que hem d'estar preparats.
Ací, la Generalitat ha fet un cos específic també per a reforçar eixa part de fons comunitaris.
No podem perdre eixa oportunitat.
És de veres que ha costat en alguns programes arrancar, perquè no és el mateix tindre en el capítol VI que en el capítol IV eixos recursos de MRR, i, per tant, no és el mateix donar ajudes directes que licitar per a construir o licitar per a fer altre tipus d'actuacions de compres, no?

Però jo crec que no podem baixar la guàrdia, no podem baixar la guàrdia, hem d'estar en permanent constant en la part de contractació i en totes les conselleries conjurats per a no perdre ningun euro d'estos fons de transformació fonamentals.

I després jo crec que la resposta empàtica ha sigut la correcta, ho parlàvem al principi de la meua intervenció, en la part eixa que hem sigut sensibles, s'ha donat una resposta encertada, encertada, i els resultats estan ahí.
Si hagueren canviat els actors, si tinguérem els actors de la crisi de 2008, els resultats foren diferents i la factura que es va produir socialment i econòmicament en el 2008 ha sigut moltíssima més elevada que la que ha provocat la pandèmia, perquè s'han pres les mesures adequades, i no perquè ho diga jo, sinó perquè els resultats manifesten eixa línia.

I jo crec que, com diu també el company del grup Socialista, jo crec que ahí hem de fer eixe esforç sense cap tipus de triomfalisme, saber que hi ha coses que es poden millorar sempre, ser permeable a les crítiques constructives, a les crítiques constructives sempre s'ha de ser permeable, i, com deia al final de la meua intervenció, ser capaços entre tots de separar el que són les diferències polítiques òbvies que hem de tindre, perquè tots no som de la mateixa ideologia, però salvaguardar el bàsic, que són les regles comunes del joc i estar d'acord amb què l'objectiu prioritari és crear l'ocupació i mantindre les condicions per anar millorant, reduint la desocupació i reforçar els nostres serveis públics.

La senyora presidenta:

Muchas gracias, señor conseller.

A continuación, ¿algún grupo expone y solicita réplica?
Grupo Popular, Vox y Ciudadanos.

Pues, en primer lugar, el señor Ibáñez dispone de tres minutos para su réplica.
Cuando quiera.

El senyor Ibáñez Bordonau:

Gracias, presidenta.

Bien, le había hecho escribir dos preguntas que le he hecho del contexto que usted ha manifestado, pero, evidentemente, ese contexto era mero atrezzo por su parte, porque no tiene la respuesta, si no me las va a decir.

La segunda cuestión que le quiero decir es que: ¿acaso usted ha venido aquí porque ha querido?
No, ha venido porque le hemos llamado nosotros, el Grupo Parlamentario Popular.
Yo lamento que el subconsciente le haya jugado una mala pasada, yo no le he dicho que ha venido a rastras, le he dicho que ha venido obligado; y usted ha venido obligado porque le hemos llamado, no ha venido a voluntad propia.

La tercera cuestión que me ha sorprendido es la de esta camiseta, que a usted le ha debido molestar bastante, pero yo no llevo camiseta, yo traigo una camiseta, una camiseta socialista, una camiseta de «equis punto» Puig, que se la hizo para él, para su campaña, no para la del PSOE, para la suya, una camiseta que fue realizada por una empresa a la que ustedes acaban de dar 200.
000 euros de subvención y que además esta camiseta no la pagó el Partido Socialista, sino que «equis punto» Puig debió de buscar a otras empresas para que pagaran esa factura.
Esto es como las facturas de Crespo Gomar, que la señora Barceló todavía debe estar buscando, según dijo.
Pero, claro, el único beneficiario de estas camisetas era el señor Puig, nadie más.

La tercera.
Yo le he preguntado por los controles.
Usted me dice: ¿es que acaso usted dice que no hay que dar las subvenciones a quienes reúnen todos los requisitos?
Oiga, ¿usted me puede asegurar que todos reúnen los requisitos?
¿Me lo puede asegurar?
Porque le he preguntado: ¿cuáles son los controles?

Fíjese, del informe de la Sindicatura de Cuentas se dice lo siguiente: «Realizada una revisión por la Sindicatura de Cuentas de estas ayudas, se ha puesto de manifiesto que se han concedido una serie de ayudas por importe de 1.
824.
378 euros -esta cifra, para que se haga una idea, es el doble, el doble, más del doble, perdón, más del doble, que sería 1.
600.
000, 1.
800.
000, más del doble de la segunda convocatoria que ustedes sacaron, que fue de ochocientos y pico mil euros lo que fallaron-, que no se ha podido comprobar que tuvieron pérdidas en el 2019 y sobre los que no se ha comprobado su condición de empresa en crisis ni que se ha solicitado la información necesaria -por parte de ustedes- para su verificación».
Pero sigue diciendo más: «La Intervención de la Generalitat no ha elaborado el Plan de control financiero de subvenciones previsto en el artículo 86 de la Ley 1/2015».
Y sigue diciendo más: «El programa anual de controles financieros para el año 2022, aprobado por el Consell -del que usted formaba parte-, el 11 de marzo de 2022, no prevé ninguna actuación relacionada con el plan Resistir Plus».

Y dice todavía más, lo dice además su propia intervención, en las alegaciones la intervención delegada de la conselleria de hacienda dice que «advertida de la inviabilidad de acometer la actuación de control financiero permanente, al que se refiere al artículo 6 de la Ley 7, en sustitución de la habitual intervención previa, debido a la ausencia de medios suficientes y adecuados para ello, se consideró que ésta debía ser llevada por la Viceintervención General de Control Financiero y Auditorías».
«No obstante -continúa la alegación-, dada la carga de trabajo asumida por la referida viceintervención por aquellas fechas, se consideró conveniente trasladar la ejecución del control para ejercicios siguientes».

Oiga, no hicieron el control.
Claro, no hicieron el control, y por eso nos sorprende que de las tres que yo le he relatado, de las tres empresas de la trama del hermano Puig y de sus socios, hombre, resulta que no presentaban cuentas desde el año 2009.
Oiga, ¿y ustedes cómo verificaron la situación económica?

La senyora presidenta:

Vaya concluyendo.

El senyor Ibáñez Bordonau:

Voy concluyendo.

Pero lo más grave, señor conseller, es que de una de ellas, de una de ellas, además se declaró el concurso el 11 de mayo.
Oiga, ¿puede usted asegurar que la Generalitat se ha personado en este concurso?
Una de las normas de cumplimiento era que debían de tener la actividad durante el 2022, y esta empresa entró en concurso el 11 de mayo de 2022.
¿Ha recuperado el dinero de estas subvenciones la Generalitat Valenciana?
¿Me lo puede al menos contestar, por favor?

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Muchas gracias, señor Ibáñez.

A continuación, la señora Llanos dispone de tres minutos para su intervención de réplica.
Cuando quiera.

La senyora Massó Linares:

Gracias.
Seré breve.

El conseller nos ha dado a entender que la dificultad para ejecutar esa línea pues venía dada por las condiciones que el real decreto marcaba para dar esas ayudas por la dureza de esas condiciones.
Bueno, pues el responsable es el gobierno de Sánchez y, mientras no se demuestre lo contrario, socialista.

Pero es que uno de los requisitos era mantener la actividad hasta junio de 2022, con la mala pata de que después de eso pues ha venido la crisis energética.
Vaya usted a saber qué cantidad de empresas, pese a creer que si no hubiera llegado la crisis energética podrían haberse mantenido abiertas, ahora han tenido que cerrar durante el 2022.
¿Qué va a pasar con esas empresas?
¿Usted tiene una estimación de la cuantía de todas esas ayudas que esas empresas van a tener que devolver?

Mire, estas ayudas sirvieron para ponerse la medalla el presidente Puig, pero en realidad a las empresas y a los autónomos prácticamente no les ha llegado, y no porque haya dado usted las cifras antes, es que son esas empresas y esos autónomos los que nos han trasladado que las ayudas no les estaban llegando.
O sea, que yo le agradezco que usted haya dicho lo mismo que nos estaban diciendo las empresas y los autónomos.

Me ha dicho que sí que se devolvió al tesoro.
No, pues ¿nos puede dar la fecha de la devolución?
Porque es que, a diciembre de 2022, pues aún estaban recogidas por la Intervención, y estamos a enero de 2023.
¿Se han devuelto desde el 1 de enero del 2023 al día de hoy?
Porque, como digo, en diciembre de 2022 todavía estaban recogidos esos 296 millones en la línea de solvencia de las empresas.

Simplemente esa duda: fecha de la devolución, del reintegro al tesoro; y si tienen una estimación de cuántas empresas van a tener que devolver las ayudas -que vaya usted a saber cómo- porque han tenido que cerrar por esta crisis energética sobrevenida.

Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Muy bien.
Muchas gracias, señora Llanos.

A continuación, el señor Woodward dispone de tres minutos para su réplica.
Cuando quiera.

El senyor Woodward Poch:

Bien, yo me remito a una serie de preguntas que le he formulado en la primera intervención.
Usted ha hablado, en la respuesta que me ha dado, me ha comentado sobre el tema de la mejora en la evaluación de las políticas, en la necesidad, en las políticas públicas, las políticas de gasto, la valoración de los resultados, la eficiencia en la gestión, los procesos de revisión de gasto público.
Mi compañero, Rubén Ibáñez, le ha detallado lo que era el Informe de la Sindicatura, y vemos que en estas ayudas pues, bueno, hay bastantes deficiencias en estos objetivos que se ha marcado para el futuro.

Pero yo le vuelvo a preguntar: ¿usted se ha preguntado por qué solamente 30.
000 autónomos o pymes pidieron estas ayudas del total del volumen de autónomos de nuestra comunidad?
¿Quiere decir que el resto no lo necesitaban o no estaban tan mal como parecía?
Y con esto me remito a cómo eran o cuáles eran los indicadores del 2019, porque ustedes siempre están hablando de los indicadores con respecto al 2015.
A mí me gustaría saber esos indicadores con respecto al 2019.

Y vuelvo -y termino- con el tema de la empatía.
Y aquí se ha dicho siempre, y se ha remarcado hoy otra vez, que este gobierno botánico es un gobierno que mira a los ojos de los ciudadanos.
Y me gustaría saber si se han puesto en contacto o han hablado con alguno de esos 11.
000 expedientes que no se aprobaron o se denegaron para saber si necesitaban esas ayudas, porque la siguiente ayuda que concedió el gobierno valenciano fueron solo 5 millones de euros, a razón de 300 euros por autónomo.

Ya está.
Nada más.
Muchas gracias.

La senyora presidenta:

Muy bien.
Muchas gracias, señor Woodward.

El señor conseller dispone de tres minutos, aunque la Presidencia es bastante laxa con el tiempo para su última intervención.
Muchas gracias.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

Muchas gracias, presidenta.

Señor Ibáñez, la verdad es que mire que me cuesta, porque yo nunca he querido en ninguna intervención parlamentaria embarrarme, nunca y nunca, pero es que, de verdad, me lleva usted hasta una situación de tener que hacer un esfuerzo de contrición personal para no sacarle la semana de pasión que ustedes están teniendo en los juzgados.
¡Por favor, con lo que ha pasado con el señor Camps!
¡Lo que ha dicho el señor Camps, los que están ahora mismo en los tribunales!
Es que, de verdad, me cuesta mucho.

Y de controles, si quiere hablamos de controles, pero el control que había en Emarsa.
Es que, ostras, de verdad, no me gusta, porque no creo que sea mi papel como conseller tener que entrar en esas cosas, pero sí le pido un poco de prudencia.

Mire, los controles que hay son los controles que hay en la administración.
Yo, como conseller, obviamente confío en el trabajo de los funcionarios que están revisando todos los expedientes, están revisando los expedientes, e irán mirando, dentro de los plazos que marca la normativa aplicable, tanto la estatal como el decreto de la Generalitat Valenciana, irán repasando, dentro del control que tienen, irán repasando los expedientes que toquen, en un caso, uno a uno, y en otros por muestreo, como se hace siempre, como se hace siempre en la propia Intervención, en nuestra opinión, salvo por los fundamentos económicos con salvedades, que, por supuesto, los hemos estudiado, alegado, y algunas cosas por supuesto que admitimos.

El plan, durante el ejercicio 2001, el plan resulta conforme en todos los aspectos significativos con la normativa aplicable a la gestión de fondos públicos, la intervención; que es verdad que nos dice algunas recomendaciones, que por supuesto para eso está, porque es normal que haga recomendaciones la sindicatura, mejor que las haga la sindicatura que las hagan los tribunales.
Y, desde luego, el proceso se puso en el mes de julio y se hizo el segundo pago; el primero se hizo en el año anterior y éste en el mes de julio.

Y ahora enlazo también con lo que decían.
Desde luego no es el último paquete de ayudas que ha habido ni que va a haber, ni es el único, ni en el caso de los autónomos ni el caso de otros.
No sé si se han puesto en contacto, más allá del contacto administrativo, los funcionarios y los técnicos con estas empresas, pero es una cosa que de verdad me preocupa, lo que usted decía también me preocupa.
¿Por qué solo 30.
000?
Lo mismo nos pasó con la ayuda de los autónomos de 300 euros, ¿no?
Yo creo que ahí hay muchas cosas que mejorar, muchas cosas que flexibilizar, pero es que se ha llegado a un universo muy grande, tanto de autónomos como de pymes.
Y eso es lo que tenemos que ser conscientes, de que estamos haciendo un esfuerzo muy grande, sobre todo los técnicos de la Generalitat valenciana, todo el personal funcionario y todas las administraciones, y no me dejo ninguna, para intentar paliar estos efectos que está teniendo la crisis de la covid y ahora la crisis provocada por la guerra en Ucrania.
Y tenemos que centrarnos en eso, y en eso es en lo que nos estamos centrando, en la visión global de la ayuda.
Y hemos tenido una visión global porque hemos tenido una respuesta diferente, y las respuestas diferentes dan resultados diferentes.

La gestión de la crisis en 2008 no dio los mismos resultados ni las cicatrices que dejó son las mismas que estamos ahora teniendo o que estamos viendo con elementos incluso positivos, de futuro en todos los indicadores económicos y sociales.

Yo creo que en eso es en lo que tenemos que centrarnos, en esas respuestas, en mejorar, sin ningún tipo de autosatisfacción, en reconocer que no se han producido errores, en saber que hay, por ejemplo, el plan no nos gustaba del todo como estaba porque pensamos que era muy rígido, denunciándolo, negociando con el ministerio, viendo posibilidades de flexibilidad para ir avanzando.
Y de eso se trata, de mejorar y no de olvidarse del pasado como hacen algunos.

Gracias.

La senyora presidenta:

Muy bien.
Muchas gracias, señor conseller, por su comparecencia y su intervención.

Comunicarles a los señores y señoras diputadas que hemos comentado al principio de la comisión que el día 1 de marzo, miércoles, tendremos comisión de hacienda.
Salvo urgencia de última hora, será la última de esta legislatura, porque quedan pendientes las resoluciones de los informes de la Sindicatura de Cuentas, que todos ustedes han tenido la ocasión de presentar en tiempo y forma, y sobre todo porque el punto 8 es el Informe de fiscalización de la cuenta general y hay que elevarlo a Pleno.
Por tanto, para que la comisión de hacienda por lo menos se deje todos los deberes resueltos, antes de pasar a otros avatares, les comunico que el día 1 de marzo, a las diez y media de la mañana -me dice aquí el señor letrado que tengo para firmar- tendremos comisión de hacienda.

Muchísimas gracias, señor conseller, por su visita.

(S'alça la reunió a les 17 hores i 47 minuts)