Ind%C3%BAstria%923048.05.31%20macro.html





Comissió d'Indústria i Comerç, Turisme i Noves Tecnologies realitzada el dia 31 de maig de 2017.
 Comença la reunió a les 11 hores i 9 minuts.
 Presideix el diputat senyor Víctor Garcia i Tomàs.
 Reunió número 19.

El senyor president:

Bon dia a tots i a totes, les diputades i els diputats.

Comencem la reunió de la Comissió d'Indústria i Comerç, Turisme i Noves Tecnologies.

La senyora secretària passa llista per a vore si hi ha quòrum.

(La secretària passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

El senyor president:

Gràcies, secretària.

Una vegada comprovat que hi ha quòrum, passem ja a l'ordre del dia.

El primer punt és la lectura i aprovació, si escau, de l'acta de la reunió anterior.
¿Alguna qüestió a l'acta?
No.
La donem per aprovada per assentiment.

Compareixença del conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, senyor Rafael Climent González, per a explicar les línies directrius del pla energètic valencià, sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís (RE número 36.
777)

El senyor president:

Passem al segon punt de l'ordre del dia, que és la compareixença del conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per a explicar les línies directrius del decret pla energètic valencià, sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís.

Li donem la benvinguda, bon dia, al conseller, al senyor Climent.
I per temps, per temps.
.
.
, bé, sense temps, li cedisc la paraula per comence la compareixença.

Quan vullga, senyor Climent.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Moltes gràcies, senyor president.

Senyories, com no pot ser d'una altra manera, tot un plaer poder comparèixer per a explicar quines són les directrius en què estem treballant en la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, en l'àmbit energètic i, sobretot, en el pla de l'energia sostenible 2020 de la Comunitat Valenciana.

En un primer moment faré una introducció al respecte del tema energètic.
Després parlaré de les línies estratègiques i objectius del pla que ja estem engegant, és a dir, que ja en el transcurs de la meua intervenció ja parlarem de línies que ja estan fora i que ja estem treballant per millorar en l'àmbit energètic.

Després parlaré de la composició del pla.
I darrerament, de l'estructura del mateix pla en els quatre àmbits, és a dir, en el pla d'estalvi i eficiència energètica, en el pla d'estalvi i eficiència energètica en els edificis de l'administració pública, en el pla de foment de l'autoconsum i en el pla d'impuls a les energies renovables.

I sense més preàmbul, comence donant-los compte de les directrius del pla energètic sostenible valencià 2020, que he de dir-los que ja tenim acabat i que vorà la llum de manera imminent i que constituirà una eina estratègica per a la reorientació de la política energètica, la lluita contra el canvi climàtic i l'evolució cap a una economia competitiva i sostenible.

Tots sabem que l'energia suposa hui en dia un aspecte clau per a la competitivitat de les empreses, encara que els objectius i actuacions de La Generalitat en aquest àmbit van més enllà, ja que l'energia no solament constitueix un recurs indispensable per a les empreses, representa, a més, un bé essencial en les nostres llars i, en general, per al desenvolupament de la nostra societat.

Per açò, aquest Consell no ha escatimat esforços en el que havia de ser i és una qüestió prioritària: canviar el model energètic.
De fet, el nou model productiu en què estem immersos es recolza en un canvi de l'actual model energètic per un nou model sostenible, capaç de compatibilitzar el progrés i la preservació del nostre entorn.

El compromís en la consolidació d'aquest nou model ha de ser-ho de totes i tots, no solament de les administracions públiques, sinó també d'empreses i ciutadania.
I aquest objectiu comú ha de venir de la mà de la innovació i la interacció de tots els agents implicats en aquest repte que, en definitiva, afecta a tota la societat.

Tal com arreplega l'Acord del Botànic, el document que marca les directrius de l'acció del Consell, el principal objectiu que regeix la política energètica de La Generalitat és impulsar la transició cap a un nou model energètic que estiga basat en l'eficiència energètica, en l'aprofitament de les energies renovables, en les instal·lacions d'autoconsum energètic i en una logística de transport i mobilitat sostenible que minimitze l'impacte sobre el medi ambient.

Aquest nou model energètic és fonamental per a la consecució del nou model productiu que, com ja he dit, hem impulsat des de La Generalitat i que, com vostés ja saben, s'articula sobre el principi de sostenibilitat social productiva i mediambiental.

Per tant, és prioritari impulsar la transició ecològica del model productiu, amb especial atenció a l'eficiència energètica i a les energies renovables.
Per açò, el pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 constituïx una eina estratègica per a la reorientació de la política estratègica cap a un nou model en el qual les energies renovables i l'eficiència energètica canalitzen la lluita contra el canvi climàtic i l'evolució cap a una economia competitiva i sostenible.

L'elaboració del pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 és conseqüència d'aquest compromís.
El pla arreplega els principals objectius en matèria energètica de la Comunitat Valenciana fins el 2020.

Així doncs, en el pla es contemplen les estratègies, mesures i inversions associades en l'àmbit de les energies renovables, autoconsum, eficiència energètica i infraestructures energètiques, i té en el desenvolupament sostenible el seu pilar fonamental, motiu pel qual ha de ser coherent amb l'estratègia d'energia i canvi climàtic -actualment en elaboració-, conforme allò acordat per la comissió de coordinació de polítiques de canvi climàtic de La Generalitat, en la seua sessió de 3 de novembre de 2015, en la qual es va iniciar un procés de revisió de l'actual estratègia valenciana 2013-2020 amb l'objectiu d'elaborar una nova estratègia d'energia i canvi climàtic 2030.

El canvi climàtic és un dels principals reptes als quals s'enfronta a hores d'ara la nostra societat.
Les armes amb què ens podem enfrontar són conjuntament la mitigació de les emissions i l'adaptació dels seus efectes, però perquè siguen efectives se necessiten polítiques i cooperació a totes les escales.

En aquesta línia, com ja he dit, s'està elaborant l'estratègia d'energia i canvi climàtic 2030, com una revisió de la vigent estratègia valenciana davant el canvi climàtic 2013-2020.

Amb aquestos objectius, la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball ha treballat en l'elaboració del pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020, des de l'inici de la legislatura.

I actualment, com he dit, en unes setmanes anem a fer la seua presentació oficial, encara que algunes de les seues línies ja estan operatives.

Les línies estratègiques i els objectius del pla són els que ara passe a detallar-los a continuació.

El pla energètic té com a principis bàsics: reduir el consum energètic primari i final; millorar la competitivitat de les empreses valencianes mitjançant la introducció de tecnologies més eficients que permeten reduir la factura energètica; foment de les instal·lacions de producció tèrmica amb energies renovables; promoció de la recollida de biomassa per a la seua utilització amb finalitats tèrmiques; impuls a l'autoconsum, és a dir, instal·lacions fotovoltaiques o miniparcs eòlics; incorporar les energies renovables en els edificis de La Generalitat, tant per a producció tèrmica com per l'autoconsum; reduir l'impacte ambiental, en particular la disminució de les emissions de gasos d'efecte hivernacle; conscienciar l'opinió pública; aconseguir que l'administració exercisca un paper exemplaritzant en matèria d'estalvi i eficiència energètica.
Aquestos són els principis bàsics.

Quant als objectius fixats en el pla els relacione a continuació:

Primer, aconseguir que el 50% de la potència elèctrica en servei tinga el seu origen en les energies renovables; segon, millora de la intensitat energètica final en un 1,5% interanual i, tercer, reducció de la demanda d'energia primària del 23% en 2020.

La composició del pla.

Per abastar aquestos objectius, dir-los que hem estructurat el pla amb quatre plans d'acció específics: el pla d'estalvi i eficiència energètica, el pla d'estalvi i eficiència energètica en els edificis de l'administració pública, pla de foment de l'autoconsum i pla d'impuls a les energies renovables.

Aprofundint en cadascun d'aquestos plans, vaig a exposar-los les actuacions que estem engegant ja, així com les que anem a dur a terme.

Comencem pel primer, el pla d'estalvi i eficiència energètica.
Amb aquest pla pretenem l'estudi de la situació actual energètica dels sectors productius, així com els objectius de consum i estalvi esperats a l'horitzó 2020 i les mesures i les inversions tant privades com a públiques necessàries per a aconseguir els objectius marcats.

Pel que fa a la indústria, l'objectiu d'aquest pla és la reducció del consum energètic d'aquest sector del 9% respecte al tendencial, és a dir, al consum que s'aconseguiria en absència de polítiques d'estalvi i eficiència energètica.

Les mesures proposades en el pla se centren en la reducció dels consums elèctrics i de gas natural en les instal·lacions existents i en la reducció del consum procedent de derivats del petroli, gràcies al foment de la millora de l'eficiència energètica i la diversificació a gas natural.

Així, per aconseguir els objectius marcats, es proposen les següents actuacions:

En primer lloc, el foment de les inversions en eficiència energètica en equips i processos i diversificació energètica en el sector industrial, destacant el foment de l'ús de tecnologies més eficients en equipament i processos industrials elèctrics i tèrmics, mitjançant línies de finançament i subvenció, l'impuls a la diversificació cap a combustibles menys contaminants i la introducció d'incentius fiscals a la inversió.

En segon lloc, la millora de la cultura energètica mitjançant la implantació de sistemes de gestió energètica, auditories energètiques, foment de la formació i difusió i desenvolupament de la recerca, desenvolupament i innovació.

En tercer lloc, el suport a la participació de pimes en el mercat de les empreses de serveis energètics a nivell industrial per a la implantació de mesures d'estalvi i eficiència energètica.

I per finalitzar, promoure l'ús en polígons industrials de la generació centralitzada mitjançant un sistema de producció centralitzada de calor i fred, mitjançant sistema de xarxes que transporten fluids tèrmics per a satisfer la demanda de calefacció, aigua calenta sanitària i fred de tots aquells usuaris que es troben connectats per aquest sistema de xarxes de forma eficient pel seu potencial d'estalvi energètic.

Aquest tipus de tecnologia consisteix en plantes de producció centralitzada d'energia tèrmica o, fins i tot, fred, per a la seua posterior distribució a les empreses que estiguen presents en el polígon a través de conduccions convenientment aïllades.

Aquesta modalitat d'explotació de les instal·lacions aporta indubtables avantatges a les empreses, ja que elimina la barrera que suposaria dur a terme la inversió inicial de forma individualitzada per part de cadascuna de les empreses i, igualment, permet aprofitar economies d'escala i comporta estalvis energètics i econòmics en explotar-se la planta centralitzada d'una forma més eficient que les individuals.

En l'àmbit d'aquest pla, en el període 2014-2020 seran necessàries uns inversions totals de 524 milions d'euros, dels quals 37 milions s'estima que hauran de ser inversions públiques a realitzar per les diferents administracions públiques.

L'Ivace Energia ja ha aconseguit canalitzar part del pressupost del programa operatiu Feder de la Comunitat Valenciana 2014-2020 per a obrir línies d'incentius a les mesures d'estalvi i eficiència energètica del sector industrial, la qual cosa, juntament amb pressupost propi de La Generalitat i altres administracions públiques, principalment el ministeri d'indústria a través d'IDAE possibilitaran que s'aconseguisquen els objectius previstos.

Per a l'any 2017 ja hem programat dues línies d'ajuda a la indústria, que ara els passe a concretar:

En primer lloc, el programa d'estalvi i eficiència energètica en la indústria.
És un programa d'incentius, destinat a facilitar la viabilitat econòmica de les inversions en estalvi i eficiència energètica en els processos industrials existents en les mateixes empreses al País Valencià, mitjançant ajudes de fins al 30% del cost subvencionable.

Les actuacions energètiques podran ser en caràcter orientatiu les següents:

Substitució d'equips i instal·lacions consumidores d'energia per equips i instal·lacions que utilitzen tecnologies d'alta eficiència o la millor tecnologia disponible, a fi de reduir el consum energètic i les emissions de CO2 a l'atmosfera.

Recuperació de calors residuals.
Els recuperadors de calor aconseguixen absorbir una part significativa de l'energia calorífica dels fluids i gasos de fuita de qualsevol procés productiu i transmetre-la a un altre fluid amb el que s'aconseguixen importants estalvis en el consum d'energia i una reducció dràstica de les emissions de gasos d'efecte hivernacle.

Millora del rendiment dels equips existents, variadors de freqüència en motors, incorporació de motors d'alta eficiència energètica en equips, implantació de sistemes de mesura de consums i control automatitzat que permeten optimitzar energèticament el procés.

Projectes de millora energètica d'il·luminació en tallers, naus industrials o magatzems.

En segon lloc, el programa d'auditories energètiques en pimes i implantació de sistemes de gestió energètica.

Amb aquest programa es pretén afavorir l'accés de les pimes al coneixement del consum energètic de la seua empresa i a les possibilitats d'estalvi mitjançant la realització d'una auditoria energètica i a la implantació d'un sistema de millora continua en l'ús de l'energia, mitjançant la implantació d'un sistema de gestió energètica, segons la norma ISO 50223; norma europea que ajuda a les organitzacions a establir els sistemes i processos necessaris per a millorar la seua eficiència energètica.
Es preveuen ajudes de fins el 40% del cost elegible.

Per a 2017 aquestos dos programes tenen un dotació de 2,9 milions d'euros.
Aquestes ajudes he de dir-los que van ser publicades el passat 26 de maig.

Dins de l'àmbit d'aquest pla, també és important assenyalar en matèria d'estalvi i eficiència energètica, en primer lloc, les mesures d'estalvi i eficiència energètica en els sistemes d'enllumenat públic exterior existent als municipis del País Valencià.

Dir-los que per a l'exercici 2017 comptem amb una línia de 3 milions d'euros, perquè vam vore que n'hi havia moltíssima demanda en el 2016 i el pressupost se mos va quedar baixet per a la demanda que hi havia.
L'hem incrementada substancialment.

En segon lloc, el pla Renhata, amb el qual pretenem estimular accions de millora dels edificis existents, així com fer arribar a la ciutadania la importància i interés públic de la renovació energètica d'edificis, com un objectiu clau de reactivació econòmica i generació d'ocupació, al mateix temps que pretén reduir la dependència energètica i econòmica de l'exterior i millorar les condicions de treball i de vida en els edificis per convertir-los en més saludables.

En l'àmbit del pla Renhata ja s'han publicat les bases reguladores, concretament en el DOCV del 7 de febrer de 2107, i les ajudes l'1 de març de 2017, per a la substitució de calderes domèstiques per altres més eficients energèticament, així com la instal·lació de noves finestres amb aïllament tèrmic, reforçat amb una dotació de 950.
000 euros.

En tercer lloc, i donat que el sector de transport és el major consumidor d'energia al nostre territori, amb un 40% sobre el total, un eix fonamental de la política d'estalvi i eficiència energètica en matèria de transport és, sense cap dubte, el foment de la mobilitat sostenible.

En aquest sentit, per a 2017 comptem amb la línia d'incentius per a la mobilitat sostenible, dotada amb un pressupost de 750.
000 euros, que contempla mesures de suport, tant per a la compra de vehicles propulsats per energies alternatives per al transport públic i de servei públic com a per a la implantació d'estacions de subministrament de gas natural i hidrogen.

A més, cal destacar l'aposta de la conselleria d'economia sostenible per la mobilitat elèctrica i el desenvolupament del pla d'impuls del vehicle elèctric i desplegament de la infraestructura de recàrrega al País Valencià.

En aquest pla s'estableixen objectius concrets de penetració de la mobilitat elèctrica, s'analitzen les barreres al desplegament de la infraestructura del vehicle elèctric i es realitza una proposta de solucions i recomanacions per a superar aquestes barreres.

Amb l'objectiu d'intensificar el suport a la mobilitat elèctrica, com a novetat per a enguany, hem creat una línia específica per al foment de la infraestructura de recàrrega elèctrica, dotada amb mig milió d'euros, que inclourà ajudes per al desplegament de la infraestructura de recàrrega del vehicle elèctric, donant prioritat a les instal·lacions fotovoltaiques i als vehicles per a les empreses i les entitats públiques del nostre territori, que estarà en sintonia amb el pla d'impuls al vehicle elèctric.

A continuació, continue amb el segon pla: Pla d'estalvi d'eficiència energètica en els edificis de l'administració pública.

Des de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, i mitjançant l'Institut Valencià de Competitivitat Empresarial, s'ha impulsat el pla d'estalvi d'eficiència energètica, foment de les energies renovables i l'autoconsum en els edificis, infraestructures i equipaments del sector públic de La Generalitat, el qual ja ha sigut aprovat mitjançant acord del Consell de 16 de desembre de 2016.

Aquest pla estableix objectius quantificables en matèria d'estalvi i eficiència energètica dels edificis, infraestructures i equipaments públics de La Generalitat, concretament un estalvi energètic mínim global del 12% en 2020 i un 25% en 2025 sobre el nivell base de referència del consum energètic global del sector públic de La Generalitat en 2014.

Per a aconseguir aquests objectius, el pla incideix en la necessitat de realitzar inversions en matèria d'estalvi i eficiència energètica i d'aplicació de les energies renovables.
Per a aconseguir-ho s'està impulsant un programa d'auditories energètiques, prioritzant aquells edificis i infraestructures amb un elevat consum energètic.

En aquest sentit, cal destacar que s'estan duent a terme auditories energètiques en 26 centres educatius, instituts d'educació secundària, després de les quals es procedirà a realitzar les inversions derivades d'aquests estudis.

Entre les inversions previstes es fomentarà de forma especial la implantació d'instal·lacions d'autoconsum.
Està previst que la realització d'aquestes auditories concloga a la fi de juny de 2017.

Per a fer efectiu aquest pla, s'ha acordat amb la Direcció General de Finançament i Fons Europeus de la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic, incloure dins del programa operatiu Feder 2014-2020 algunes de les inversions previstes en aquest pla, com, per exemple, des de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, la Conselleria de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques, la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esports, la Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives i la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic.

El tercer pla, pla de foment a l'autoconsum.
L'autoconsum constitueix una de les principals alternatives per a augmentar la participació de les energies renovables en l'àmbit autonòmic en l'horitzó de l'any 2020.
Als seus inqüestionables avantatges, des del punt de vista energètic, mediambiental i social, cal sumar les condicions idònies del nostre territori per al seu desenvolupament.

Als elevats nivells de radiació solar, s'uneix el model de desenvolupament industrial, basat en pimes, la qual cosa comporta un gran potencial de superfície de cobertes disponible per albergar instal·lacions i generar l'energia distribuïda pels punts en què es consumix.

A més, el nostre territori compta amb una xarxa elèctrica molt mallada, d'elevada capacitat, així com una ampla oferta d'empreses del sector amb experiència en el desenvolupament d'aquests tipus d'instal·lacions.

Desgraciadament, el govern central, lluny de donar suport a aquests tipus d'instal·lacions, no solament ha interposat barreres injustificades a aquesta tecnologia, sinó que ha generat un clima tal de desconfiança i inseguretat que en la pràctica ha suposat la paralització del desenvolupament de l'autoconsum.

Però encara que en aquest context advers, he de dir que la conselleria d'economia sostenible va impulsar en desembre de 2015 la creació de la mesa de l'autoconsum, concebuda com a punt de trobada i diàleg amb el sector, que ha permés acompanyar a tots els agents per a, dins de les competències de la conselleria, poder engegar les mesures necessàries per a revertir l'actual situació.

El treball realitzat va donar com a resultat l'elaboració per part de l'Ivace d'un pla de foment de l'autoconsum, que ja va ser presentat davant la mesa d'autoconsum i que converteix el nostre territori en referent en aquest àmbit, en ser la primera autonomia a comptar amb un pla específic d'impuls a l'autoconsum.
Un pla integral que contempla accions en tots els àmbits i que ja es troba en vigor des de gener de 2017.

El pla integral es recolza en tres pilars amb mesures d'impuls de l'autoconsum en els àmbits domèstics, empresarials i de les administracions públiques.

En l'àmbit domèstic he de dir-los que per a l'impuls de l'autoconsum en els habitatges particulars el pla preveu deduccions fiscals del 20% en el tram autonòmic de l'IRPF.

En aquest sentit, durant l'any 2016 la conselleria d'economia sostenible va treballar conjuntament amb la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic per a incorporar en la Llei d'acompanyament dels pressupostos generals de La Generalitat per a l'exercici 2017 aquestes deduccions fiscals, que ja es troben en vigor des del passat 1 de gener de 2017.
La base màxima de deducció és de 8.
000 euros i no s'estableixen límits màxims en les bases de tributació a l'hora de determinar la base màxima anual de la deducció.

Pel que fa a l'àmbit empresarial, el pla contempla una línia específica de finançament destinat a empreses, ajuntaments i entitats públiques i privades.
Es tracta d'una línia de préstecs bonificats a interés cero per cent i a retornar en un màxim de deu anys, amb un import màxim del préstec de 300.
000 euros, IVA exclòs, a retornar en quatre semestrals.

Dir-los que aquesta línia compta amb un pressupost inicial de 2,4 milions d'euros i que podrà ampliar-se en 2,4 milions d'euros addicionals en funció de la demanda.
Des de febrer de 2017 ja es troben aprovades les bases reguladores d'aquesta línia i està previst que la primera convocatòria de l'any 2017 siga publicada durant el mes de juny.

Respecte a l'àmbit de l'administració pública, al costat d'aquestes mesures, el pla contempla accions per a desenvolupar l'autoconsum en els propis edificis de La Generalitat.
Des d'Ivace Energia ja s'està estudiant el potencial disponible i les possibilitats de dotar als edificis de La Generalitat amb instal·lacions d'autoconsum elèctric.

El nostre objectiu és aconseguir una potència en servei de vint megawatts a la fi de l'any 2020.
Aquestes actuacions es troben ja emmarcades, com he dit fa un moment, en el pla d'estalvi i eficiència energètica, foment de les energies renovables i l'autoconsum en els edificis, infraestructures i equipaments del sector públic de La Generalitat, que fa un moment acabe de comentar.

En aquest sentit, ja es troben en fase de tramitació avançada la instal·lació fotovoltaica sobre el terrat de la torre 1 de la Ciutat Administrativa 9 d'Octubre, així com la que es troba sobre la coberta de l'Institut Valencià de Seguretat i Salut en el Treball, Invassat, i s'està estudiant la possibilitat de dotar de forma generalitzada la Ciutat Administrativa 9 d'Octubre amb aquests tipus d'instal·lacions.

A més dels incentius anteriorment indicats, des de l'Ivace s'ha desenvolupat una plataforma web sota la marca Â«autoconsum al detallÂ», per a la promoció i difusió de l'autoconsum en tots els sectors econòmics i productius del nostre territori que, a més, permeta als seus visitants obtenir una visió global dels avantatges d'aquesta tecnologia i els seus aspectes legals, tècnics, econòmics.

Aquest projecte ha sigut realitzat en col·laboració amb l'Associació d'Agències Espanyoles de Gestió de l'Energia, Eneragen.
La presentació pública de la plataforma web per al conjunt del país es va dur a terme el passat 6 de març a València, en un acte en el qual van estar presents representants de totes les comunitats autònomes.

També estan previstes actuacions de suport tècnic, com la publicació d'una guia pràctica de dimensionament d'instal·lacions d'autoconsum, destinada a projectistes i instal·ladors, amb establiment de criteris de disseny i continguts coordinats amb la resta d'agències de gestió d'energia per a evitar incoherències territorials.

La guia conté casos pràctics d'instal·lacions i fitxes amb exemples de dimensionament realitzats sobre casos reals, amb l'avantatge afegit d'una visió imparcial, per part de l'administració, i sense cap interés comercial.
La finalització d'aquesta guia tècnica està prevista per a juliol de 2017.

Ambdues actuacions han sigut liderades i coordinades per l'Ivace, en el si d'Eneragen.

Passem al tercer pla, pla d'impuls.
.
.
, o al darrer, al darrer pla, pla d'impuls de les energies renovables.
Una vegada esgotada la vigència de l'anterior pla d'energies renovables del País Valencià, publicat l'any 1999, i establits, per part del Govern d'Espanya, els objectius estatals en aquesta matèria, en l'horitzó de l'any 2020, a través del pla d'energies renovables 2011-2020, ha de dur-se a terme una anàlisi del potencial d'aquestes fonts energètiques, a escala autonòmica, amb vista a la fixació dels seus objectius de participació per a l'any 2020.

En aquest sentit, el pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana estableix els objectius genèrics que es persegueixen en aquest sector: l'augment de la utilització d'energies renovables, tant per a ús elèctric com tèrmic, la reducció de les emissions de gasos d'efecte hivernacle i la disminució de la dependència energètica.

Els principals objectius marcats en el pla per a l'any 2020, que impliquen la promoció de les energies renovables, són: aconseguir que, aproximadament, el 50% de la potència elèctrica en servei tinga el seu origen en les energies renovables; incrementar la participació de les energies renovables en l'ús elèctric final; incrementar, fins al 16%, la participació de les energies renovables, pel que fa al consum d'energia final; i aconseguir un 10% de participació de les energies renovables sobre el consum en el transport.

Per a aconseguir els objectius del pla d'energies renovables 2014-2020, s'han dividit les millores en quatre categories:

Primera, accions impulsades per les administracions, especialment les administracions pertanyents al nostre territori.
Es pretén emprendre accions tals com: propostes normatives; desenvolupament de mecanismes econòmics, incloent ajudes a fons perdut; deduccions fiscals; el foment de la recerca, desenvolupament i la innovació; i altres marcs de suport.
És a dir, instruments jurídics, econòmics i tècnics tendents al foment de la utilització de fonts d'energia renovables, afavorint la seua competitivitat, enfront de les energies convencionals i la seua integració en el model productiu i en el sistema energètic.

En segon lloc, mesures horitzontals.
Accions per a fomentar l'ús de totes les tecnologies d'aprofitament de les energies renovables.
Es tracta de propostes d'índole general destinades a totes les tecnologies utilitzades en l'aprofitament de les energies renovables.
Bàsicament, són mesures de promoció, de conscienciació i mesures d'impuls a les empreses de serveis energètics per a la instal·lació d'energies renovables.

En tercera categoria, mesures sectorials de millora per a ús tèrmic.
S'analitza l'evolució del consum i el potencial per a cadascuna de les tecnologies d'aprofitament de les energies renovables per a ús tèrmic: biomassa, energia solar tèrmica, geotèrmia i ús de biocarburants.

I, en quarta categoria, mesures sectorials de millora per a ús elèctric.
S'analitza l'evolució del consum i el potencial per a cadascuna de les tecnologies d'aprofitament de les energies renovables per a ús elèctric, com: energia eòlica, hidràulica, biomassa, solar fotovoltaica o solar termoelèctrica.

En aquest àmbit, ja s'han publicat les ajudes, el passat 18 de maig, en matèria d'energies renovables i biocarburants, amb una dotació d'1.
450.
000 euros.

I, per no fer-ho més llarg, i com es pot veure, el Consell està implicat en el canvi de model energètic, en què estem treballant.
Un nou model sostenible, capaç de compatibilitzar el progrés i la preservació del nostre entorn, i que va en la línia d'una economia baixa en carboni i que serà un referent per a les futures generacions.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Molt bé.

Doncs, moltes gràcies, senyor Climent.

I, ara, passem ja a les intervencions dels grups parlamentaris.

La compareixença ha estat sol·licitada pel Grup Parlamentari Compromís.
Per tant, senyora Ferrer, té huit minuts la seua intervenció.

Quan vullga.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Moltes gràcies, senyor president.

Moltes gràcies, senyor Climent, per explicar-nos, d'aquesta manera extensa, els plans, les actuacions, les accions que ja s'estan duguent a terme per donar suport, per promoure i per fer realitat aquesta necessitat, tant des del punt de vista del canvi climàtic, de lluita enfront del canvi climàtic, com també de millora de la competitivitat en les nostres empreses i de creació de nous nínxols d'ocupació que estan vinculats a la necessària transició energètica del model productiu i també del model de consum que tenim.

El que vosté ens ha estat explicant, cal emmarcar-ho, a més a més, en una política, per part del govern de l'estat, que no és justetament afavoridora d'aquest tipus d'iniciatives.
Més bé el que vosté ens ha estat explicant són tots els esforços que s'estan fent des del govern del botànic per revertir el marc regressiu de la política energètica que ha portat a terme i que continua portant a terme el Partit Popular en el govern de l'estat.

D'això que vosté estava comentant, conforme ho venia comentant, un poc era com contraposar davant l'estratègia de debilitació de les energies renovables d'afavoriment dels interessos de les grans corporacions elèctriques que tenim al nostre país, contraposem l'estratègia de foment d'energies renovables del govern valencià que està centrat en avançar en els objectius, no sols ambientals o econòmics, sinó també socials, que són fonamentals per millorar la vida de les persones, que per a això estem ací.

I contraposant aquestes dues estratègies, enfront de l'impost al sol, el que planteja el govern del botànic és un pla de foment de l'autoconsum.
Enfront dels incompliments, les sancions i la ineficiència del govern de l'estat, el que vosté ens presenta és avançar i apostar per un pla d'estalvi i d'eficiència energètica, pel foment de les energies renovables i l'autoconsum als edificis, infraestructures i equipaments del sector públic de la Generalitat valenciana, així com un pla d'eficiència energètic i estalvi a la indústria.

Enfront de la inseguretat jurídica i la il·legalitat que ja ens ha costat a tots els ciutadans.
.
.
, ens costarà, perquè això, evidentment, no ho pagarà ni el senyor Soria ni el govern del Partit Popular, sinó que ho pagarem tots els ciutadans.
Hem perdut una demanda d'arbitratge en la qual hem d'indemnitzar un inversor, per haver canviat i eliminat els incentius a les energies renovables, 126 milions d'euros, i ni tan sols, segons ens va explicar en la premsa, el govern espanyol va tindre a bé contestar les propostes de negociació que va fer l'inversor.

Doncs, enfront d'eixa situació d'inseguretat jurídica i de il·legalitat, el govern del botànic el que presenta és un pla d'impuls de les energies renovables.

En aquest context, a mi el que m'agradaria preguntar-li, senyor conseller, si ens pot donar un poquet de llum respecte a les previsions per als propers anys, d'ací a 2020.
-perquè hem vist, a més a més, que les convocatòries estan eixint, les bases reguladores estan en molts casos, les convocatòries també-, en els propers anys, les previsions quant a la implementació de cadascun dels plans.

I continuar avançant en aquesta aposta i en aquest compromís central del govern del botànic, que és la transició energètica i la lluita contra el canvi climàtic i el canvi del model productiu perquè la gent visca millor, perquè les empreses valencianes siguen més competitives i no hagen de pagar l'energia, potser, la més cara de la Unió Europea, perquè el senyor Rajoy i els seus ministres estan més interessats en maximitzar els beneficis de les corporacions elèctriques, en lloc de fixar-se en quins són els factors que milloraran la competitivitat.

I, per tant, generaran llocs d'ocupació més estables, de major qualitat, més qualificats, aprofitant, a més a més, el gran capital humà que tenen, concretament al País Valencià, d'enginyers, de tècnics -d'enginyers i d'enginyeres, cal remarcar-ho-, especialitzats en energies renovables que, després del desmantellament regulatori que es va patir en el últims anys, resulta que estan servint a Alemanya o altres països perquè s'han hagut de buscar feina allà, quan ací tenim una situació privilegiada per a aprofitar les energies renovables, com pot ser la fotovoltaica, i que ha estat absolutament desmuntada per les polítiques del Partit Popular.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyora Ferrer.

Continuem ara en el Grup Parlamentari Podem.
Senyor Almería, té la paraula per quatre minuts.

Quan vullga.

El senyor Almería Serrano:

Moltes gràcies, president.

Benvingut novament, senyor Climent, a esta comissió.

El nostre grup parlamentari sap vosté que sempre es congratula quan es posa damunt de la taula qualsevol plantejament de tipus estratègic, siga el que siga l'àmbit d'actuació.

Només felicitar-lo per l'exposició de les línies que va a escometre la seua conselleria, pel que fa a eixe objectiu estratègic de.
.
.
, a eixa visió del canvi de model energètic.

Però, evidentment, més enllà dels objectius, ens agradaria recordar que el nostre grup parlamentari ja va presentar, en el mes d'abril de l'any passat, una proposició no de llei que es va aprovar amb una esmena transaccional en què se contemplaven una sèrie d'actuacions.
Una d'elles, evidentment, era el redisseny de l'estratègia energètica de la Comunitat Valenciana, que entenc que està ací.
Però, evidentment, també entenem que qualsevol redisseny de l'estratègia prioritàriament ve acompanyat de l'actualització del diagnòstic.
I una pregunta és: ¿existeix eixa actualització del diagnòstic?
I ens agradaria que ens diguera també on podem accedir a eixe diagnòstic actualitzat.

Evidentment, dins de l'estratègia -i, també, per anar un poc al gra, perquè no tenim massa temps-, doncs, està clar que si s'ha de complir un objectiu de diversificació i d'increment de foment de les energies renovables, doncs, han de preguntar-nos per les grans dificultats que està tenint el País Valencià per desenvolupar el pla eòlic.
Notícies recents ens confirmen que l'última subhasta ha sigut nul·la l'adjudicació de megawatts per al País Valencià; i que, evidentment, la problemàtica ahí resideix en una sèrie de complexitats de tipus administratives i jurídiques provinents de l'antic model de desgovern del Partit Popular.

També ens agradaria que ens diguera com van a intentar solucionar estos problemes per a desbloquejar el pla eòlic i en quin termini ho van a fer, ja que s'espera una altra subhasta per a l'estiu i pareix ser que les seues declaracions és que abans de l'estiu estaria ja açò solucionat.

Un altre dels punts que es va aprovar feia referència a l'estímul i finançament d'inversions en projectes innovadors per al desenvolupament de fonts generadores d'energia ad hoc en la indústria.
Igual a mi se m'ha passat, però jo no veig en cap de les seues mesures d'impuls que puga caber este tipus d'iniciativa.

I ja, per finalitzar, també un dels punts importants, relacionat en la innovació, era el de promoure la transferència de coneixements entre els grups de recerca i l'empresa industrial, per rendibilitzar les inversions fetes en innovació.
I açò, doncs, tampoc no acabem de vore-ho dins d'esta estratègia energètica.

Si ens pot contestar a estes preguntes, estaríem molt agraïts.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor Almería.

Continuem ara en el Grup Parlamentari de Ciudadanos.
Té la paraula també per quatre minuts.

Senyora García, quan vullga.

La senyora García González:

Muchas gracias.

Bienvenido, señor conseller.

Bueno, he estado escuchando con interés y tomando notas de su comparecencia, y siguen quedándome algunas dudas.
Así que voy a aprovechar los minutos directamente yendo a las preguntas.

Bueno, nos ha hablado usted de algunas ayudas dentro de este plan.
Y yo me pregunto si podrán optar a las mismas las empresas que estén situadas geográficamente en las comarcas que ya reciben ayudas para la mejora, modernización y dotación de infraestructuras y servicios en polígonos.

Nos ha contado también que el nuevo modelo de energía sostenible se debe ejecutar teniendo en cuenta a los empresarios.
Bueno, pues, esto es hace apenas dos días, le urgen a que cambie usted la legislación sobre el plan de energía eólica, ese que hace un año y medio lleva asegurando que tomará medidas.
Entonces, la pregunta que nos hacemos es: ¿cuándo ejecutará las soluciones y cuándo será posible invertir en infraestructura eólica en nuestra comunidad?

Si volvemos a los números, y si nos fijamos en las desastrosas cifras de las líneas del presupuesto de energía del año pasado, de 2016, tales como ayudas a infraestructuras de gas, planes de acción, ahorro y eficiencia energética, energías renovables -cofinanciado-, fondo de compensación del plan eólico y ahorro y eficiencia energética -cofinanciado-, ¿qué puede esperar el sector en 2017, con las líneas o programas que nos ha detallado?

Señor conseller, siempre acusa usted al Grupo Ciudadanos de que trabajamos con titulares.
Bueno, pues, hoy le voy a leer uno que sale desde su conselleria, y no de los periodistas.
Dice: Â«Industria rescatará, antes del verano, las áreas del plan eólico no explotadasÂ», esto es del 1 de mayo de ahora, de este mes.

Bueno, nos dice también… Julia Company incluso anunció el inminente rescate de la primera concesión, de las quince en que se dividió el mapa de la Comunidad Valenciana, en octubre de 2015.
Sin embargo, el compromiso nunca se materializó.

¿Qué nos puede usted contar que no sea que és molt complex, que es lo que me contestó en el pleno a la misma pregunta que le hice?

También, en febrero de este año, comunicaba usted que confiaba en tener resueltos, antes de iniciarse el verano, todos los procedimientos administrativos pendientes para resolver en bloque la parálisis del plan eólico valenciano.
Â«Un informe de la abogacía daba vía libre para dar por caducados los derechos de las concesionarias allá donde no hubieran desarrollado el plan, pero la conselleria busca -eso es lo que pone en la noticia- evitar la confrontaciónÂ».
Â«La documentación de los proyectos -dijeron desde su conselleria- es muy voluminosa, antigua y compleja, e implica a otras consellerias, especialmente a medio ambiente.
La resolución resulta muy complejaÂ».

Bueno, pues, mientras nosotros nos estábamos quejando, Aragón barrió a la Comunidad Valenciana en la pelea por esa energía eólica por la parálisis de economía, y el gobierno aragonés desbloqueó el conflicto judicial que impedía abrir parques y atrajo 1.
500 millones de inversión y 4.
500 empleos.
¿Asume, como conseller, la responsabilidad sobre esta realidad?

En su última comparecencia en el pleno, en la comparecencia, finalizó diciendo que… Bueno, nos comentaba que: Â«Conforme a la resolució de 10 d'abril de 2017, de la Secretaria d'Estat d'Energia, per la qual es convoca subhasta per a l'assignació del règim retributiu específic a noves instal·lacions de producció d'energia elèctrica…Â», nos cuenta, ¿no?
, y dice: Â«Fins eixe moment, està clar que es podran presentar projectes, i esperem que alguna empresa valenciana ho faça i esperem que alguna empresa valenciana puga entrar dins d'aquesta subhastaÂ».
Bueno, no participó ninguna.
¿Qué nos puede decir al respecto?
Porque si usted, como conseller de industria, dice de algo que espera que pase, parece sensato pensar que tiene datos, por no acusarle, como usted me acusa a mí, de pitonisa.
Yo pienso que no lo decía en ese sentido.

Y, para finalizar, la Comunidad Valenciana se aleja del objetivo 2020, que consiste en que el 20% de las energías sean renovables.
Con este plan, ¿vamos a cumplir el objetivo, señor conseller?

Desde mi grupo, Ciudadanos, le ofrecemos nuestra colaboración para que sus promesas y planes se puedan materializar y su comparecencia de hoy no sea un anuncio o titular más.

Muchísimas gracias.

El senyor president:

Gràcies, senyora García.

Continuem ara en el Grupo Parlamentari Popular.
Té la paraula, també per quatre minuts, el senyor Casanova.

Quan vullga.

El senyor Casanova Claramonte:

Sí, moltes gràcies, senyor president.

Gràcies, conseller, per la seua exposició.

He de dir, encara que no s'ho espere vosté, que, d'entrada, me pareix un bon pla, que ens agradaria conéixer-lo en profunditat.
Però, ¿per què dic que ens pareix un bon pla?
Perquè, sincerament, jo em pensava, tenia la por, la sospita, que anaven a entrar en temes que no són de la seua competència.
I he de dir, després de sentir-lo -he pres moltíssimes notes-, que, en general, doncs, són les línies que, d'alguna manera, donen continuïtat a allò que s'ha vingut fent -vosté ho ha ordenat, d'alguna manera-, s'ha vingut fent no sols ací, sinó que és la lògica amb què s'està treballant en tots els sectors.

Alguna pregunta que no l'acabe de comprendre, perquè ja li dic que.
.
.
, bé, no vaig a entrar a discutir-li, excepte algunes de les preguntes o qüestions, valoracions, juís de valor que s'han fet per alguna companya d'esta comissió, i tampoc és el motiu ni vaig a rebatre-ho.
En el seu moment ho podem comentar.

Però sí que m'ha sorprés eixe objectiu que el 50% de la potència elèctrica en servei.
.
.
, cosa que jo, que he treballat trenta-dos anys en el sector elèctric, no sé què significa potència en servei.
És dir, la potència és o instal·lada o produïda; en servei no sé què significa.
Aleshores, m'agradaria.
.
.
Perquè ahí està un poc el quid d'un objectiu que, segons què signifique dir Â«en serveiÂ», pot ser inassolible o envair competències que no són de l'administració autonòmica.
I m'agradaria que ens aclarira què significa per a vosté o quin significat li dóna a això de potència.
.
.
M'ho he apuntat perquè, li ho dic seriosament, jo, en trenta-dos anys treballant en el sector elèctric, no mai havia utilitzat ni llegit ni.
.
.
, en ningú, això de Â«potència elèctrica en serveiÂ».
Aleshores, sí que m'agradaria perquè.
.
.
, que diferèncie entre instal·lada i consumida o produïda.

Eixa és important perquè, clar, n'hi ha una sèrie de factors que no està en la seua mà ni en la nostra mà.
És dir, que el sistema elèctric ordene, en el mercat diari, que funcione o no el cicle combinat de Castelló, que és l'única central que tenim que consumix gas natural en la Comunitat Valenciana, no depén ni de vosté ni de la comunitat, sinó del sistema elèctric nacional.

Jo diria que no depén, inclús, ni tan sols de la voluntat de les empreses, com algú ha deixat caure.
Depén d'un sistema elèctric que ha de tindre una cosa molt important, que és que, en tot moment, la demanda cobrisca exactament els quilovats que se consumixen.
Eixa és la premissa amb la qual funciona el sistema elèctric.
I, quan n'hi han moments, situacions en què, com enguany, n'hi ha baixa hidraulicitat i, per tant, no se pot tirar massa d'energia hidràulica, o ve una calma xixa, per una situació anticiclònica en tota Espanya, com ocorre, i la producció eòlica te cau a la tercera o a la quarta part de l'habitual, doncs, has de suplir l'energia amb allò que n'hi ha.

Per això, l'altre dia, en el plenari, jo defenia -lamentablement, no se me acceptar la meua postura- que era impossible parar Cofrents.
És dir, para Cofrents en 2019, com se plantejava -i que se va aprovar, per cert-, era impossible, en la meua modesta opinió i amb dades en la mà, eh?
Perquè d'això no ha parlat res, és dir.
.
.
; perquè, evidentment, escapa de la seua capacitat.
Però, clar, el seu govern, és dir, PSOE, Compromís i Podemos van aprovar en el ple una PNL demanant la paralització de Cofrents.
I, aleshores, això m'imagine que deuria estar dins d'eixe pla del model energètic, perquè és molt important saber-ho.
És dir, si vostés propugnen el tancament de Cofrents, haurien de dir-mos quines mesures prendran per a substituir Cofrents.

I no me puc estendre més, perquè el temps s'acaba.
Però ja li dic que m'agradarà molt llegir en profunditat el pla perquè, en general, n'hi han moltes coses que me pareixen positives.

I en la segona intervenció, si és que n'hi ha segona intervenció, li diré alguna coseta més.

Gràcies.

El senyor president:

Sí, recorde als diputats que tindran un segon torn, també per quatre minuts, de rèplica.

I acabem en els grups parlamentaris.
El Grup Parlamentari Socialista, la senyora Hernández té la paraula, també quatre minuts.

Quan vullga.

La senyora Hernández Sánchez:

Muchas gracias, señor presidente.

Y muchas gracias, señor Climent, por venir a explicarnos cuál es el plan energético que está elaborando su conselleria.

A mí también me gustaría saber cuándo se presentará este plan energético o cuándo vamos a tener acceso a él, para saber, en profundidad, qué recoge el mismo.

De todas maneras, le voy a hacer algunas preguntas que me han surgido, respecto a su exposición.

Respecto a las medidas para impulsar la eficiencia energética, ha explicado una serie de líneas que estarían cubiertas por las ayudas, pero yo quisiera saber si hay novedades, respecto a las líneas actuales que no han variado en los últimos años, o si se prevé que, de aquí en adelante, haya aumento de las partidas presupuestarias para cubrir la eficiencia energética industrial, ya que creemos que es fundamental apoyar ese tipo de medidas.

Respecto a las auditorías de eficiencia energética en las pymes, creemos que es una buena iniciativa, ya que la trasposición de la directiva europea a la legislación española simplemente incluyó la obligación de esta auditoría para las grandes empresas, imponiéndolo más como un trámite y no como las oportunidades que aparecían para las empresas de implantar medidas de eficiencia energética y mejorar la competitividad de las empresas.
Me gustaría saber cómo se va a instrumentar el tema de las auditorías y si solo se van a establecer ayudas o si va a ser algún filtro o algún estímulo, de cara a obtener ayudas en el futuro para implementar las medidas que aconsejen esas auditorías a las pymes.

Me gustaría saber también si hay algún tipo de medida… o se va a intentar eliminar estas trabas que estamos viendo que hay para la realización de infraestructuras renovables, no solo el plan eólico -que lo hablaré un poco más adelante- sino las asociaciones del sector han denunciado en prensa que quizá tenemos algún tipo de tapón o de cuello de botella que Julia Company en su comparecencia aquí también reconoció.

Si ya la conselleria…, las diferentes consellerias están implementando algún tipo de medida para facilitar que se pueda instalar infraestructuras renovables en la Comunidad Valenciana.

Y después, respecto al plan de energías renovables, me gustaría saber si ya se contempla el escenario más favorable que hay en el estado respecto a las renovables.
Lo digo por las subastas, no por la legislación.
Pero sí que se está viendo en la última subasta que la energía renovable, pese a la mala fama que se le ha adjudicado, se han adjudicado los proyectos con prima cero.
Quiere decir que no es una energía cara, como se nos ha estado vendiendo durante los últimos años.

Y si este escenario ya más favorable, que no es el óptimo, pero que es más favorable, se contempla, puesto que va a haber más subastas en el futuro, sobre todo porque probablemente va a ser una competencia entre comunidades autónomas.
Las comunidades autónomas van a empezar a competir por intentar atraer proyectos de inversión de energías renovables.
Y sabemos, como ha dicho el compañero de Podemos, que en esta última subasta no hemos captado ningún megavatio.

Después, respecto al plan de fomento de autoconsumo, cuando se hizo la presentación de Eneragen se anunció que había 11 instalaciones registradas en la Comunidad Valenciana.
Ahora mismo, según el ministerio, son 33.

Pues alguna medida más para intentar incentivar el autoconsumo, porque es verdad que la legislación estatal elimina, evita que las instalaciones residenciales, la mayoría de los edificios de la Comunidad Valenciana sean un hecho, porque no permite que se compartan instalaciones, y entonces es un freno para el desarrollo del autoconsumo en residencial.
Sería una parte muy importante.

Y por último, porque me quedo sin tiempo, si hay algún plan de soporte para la I+D en eficiencia energética, en renovables, y para las empresas renovables, ya que en la Comunidad Valenciana tenemos algunas empresas que son líderes en su sector.

Muchas gracias.

El senyor president:

Gràcies, senyora Hernández.

Doncs, una vegada acabat el torn dels grups parlamentaris, passem a la segona intervenció del conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball.

Senyor Climent, també sense límit de temps, té la paraula.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Anem a vore.
Pense que he de tornar a fer una altra compareixença respecte de les preguntes que m'han fet.
Per tant, si m'allargue (rient), ho sent.

Bé, una de les qüestions que plantegen pràcticament si no tots, quasi tots, és el tema de la subhasta, el pla eòlic i la subhasta.
Vaig a intentar centrar-me en les dues coses, simplement perquè tinguen també coneiximent -encara que ho torne a repetir- de la complexitat del pla eòlic i com es va conformar el pla eòlic, que per això també cal tindre clar com es va conformar, perquè.
.
.

El pla eòlic va eixir, però després havíem de fer tots i cadascun dels tràmits per a poder ubicar-se en un lloc determinat els molinets, els molinets.
I això suposa tràmits en què no únicament i exclusiva és competent aquesta conselleria.
I aleshores, el que sí que cal tindre molt clar és saber probablement on estan paralitzats o el perquè no s'avança en el pla eòlic més.

Vull dir.
.
.
, i això, a mi m'agrada utilitzar molt la paraula rigor, perquè això és treballar en rigor, i no únicament i exclusiva ser unidireccionals en un tema en concret quan es transversal.
I això jo crec que vostés, senyories, ho haurien de saber.

Però, bé, ara entraré en tota la situació de cadascun dels parcs, perquè sàpiguen quina és la situació i les possibilitats que tenim per a poder anar tancant el pla eòlic, amb la intenció -torne a repetir- de potenciar, si és possible, l'energia eòlica i fins i tot traure d'algun altre plec de condicions d'un altre pla eòlic que ens done més possibilitats.

Però a la millor fer-ho al revés i des de l'estudi previ.
I això comporta no fer les coses de hui per a demà.
Això comporta temps, estudi i intentar fer les coses una miqueta bé, i no guanyar aparadorisme, com crec que vaig dir en la darrera intervenció meua.
Perquè sembla ser que moltes vegades es vol guanyar aparadorisme fent coses per fer-les i ja està.
I això no toca.

Quant a la subhasta.
Vaig a entrar primer a la subhasta.
El primer que ha de quedar clar és que la subhasta d'este govern, i a més en opinió generalitzada, és que ha estat mal dissenyada, mal dissenyada.
I n'hi ha un fet que substancia el que estiga mal dissenyada.
És que van a tornar a fer-ne una altra.
Si no, no n'hagueren fet més.
Van a traure 3.
000 megawatts més.
Per tant, algun tindrà la responsabilitat.
Primera qüestió que vull deixar damunt la taula.

El que no s'hagen presentat empreses valencianes, he de dir-los que és un problema de mercat, problema de mercat.
La iniciativa la tenen les mateixes empreses.
Ara, per exemple, supose que vostés sabran que en Cofrents acabem de quasi donar, està en audiència pública, la possibilitat de posar aerogeneradors dintre del pla eòlic.

No s'han presentat i s'hagueren pogut presentar a la subhasta en tot este procés.
¿Per què?
Perquè no n'hi ha guanys, s'han llevat les primes.
I per tant, no interessa, probablement perquè no tenen la potència suficient per a poder presentar-se a la subhasta.
I això ho han de saber vostés.

Torne a repetir, les empreses que tenen els drets eòlics en determinades zones podien haver-se presentat sense ningun problema.
I si no ho han fet és perquè les zones adjudicades no tenen capacitat eòlica perquè siga rendible, torne a repetir-ho, perquè crec que és important.

Després, este conseller i esta conselleria va a dir-li al senyor ministre, encara no ha eixit la carta, però hem estat preparant la carta entre.
.
.
-hui, què és?
Dimecres- ahir i despús-ahir -hui és dimecres-, ahir i despús-ahir, perquè li demanem que, si vol equidistribuir este govern, el govern central, que territorialitze la subhasta, que la territorialitze.
A la millor diu que no pot, no ho sé.

Però nosaltres tenim l'obligació de dir-li al senyor ministre que repartixca els drets eòlics.
I anem a dir-li-ho per escrit.
No sé el que farà.
Però volem que es territorialitze, perquè si no, les empreses aniran on el recurs, com he dit, siga major i s'obtinga major rendibilitat i benefici.
Ja els ho he dit, els ho he dit, el tema eòlic és un tema transversal, i ho han de tenir clar.

I després, en la qüestió de rendibilitat eòlica, per desgràcia, n'hi han dos regions, dos autonomies que ens porten immens avantatge en el tema eòlic, que són Galícia i Aragó.
Tenen més aire i més potència.
I, per tant, tenen més possibilitats de poder en la subhasta emportar-s'ho.
A banda, nosaltres també hem de tindre eixa idea de mínimament presentar-se.
Si després no es presenten.
.
.

Vosté dia: Â«EspereÂ».
Anem a vore, espere significa desig.
Quan jo dic espere que ens presenten, significa desig.
Jo no faig política vella, i vull que quede clar.
I deixe molta independència que cadascú faça el que toque i tinga el rol que toque en allò com toque.
I això pense que alguns ja ho deurien de saber.
Simplement pels interrogants que es plantegen.
I si no, doncs hauré d'anar dient-ho.
I a mi em sap greu dir eixes coses, però les tornaré a dir.

I -torne a repetir-ho-, i ara explicaré expedient per expedient.
Els expedients són complexos i costosos.
Però volem desbloquejar aquesta situació.
Però volem fer un treball bé, per a evitar una posterior generació de litigis i previndre complicacions futures per poder establir una normativa que permeta la instal·lació d'empreses amb un projecte i complint la normativa.

I per això, el pla energètic es demora.
Vaig a intentar explicar-los zona per zona.
I que vostés poden tindre tota la documentació sense ningun problema.
Jo ací per exemple tinc uns fullets on està zona per zona si està en explotació, no està en explotació i en quina situació es troba cada zona del pla eòlic.
Però tinguen coneixement, demanen-mos-ho i els ho donarem, quan vullguen, tota la informació.

Vaig a anar zona per zona, perquè tinguen les coses una miqueta clares.
La zona un, que és zona de Castelló-Morella, està en explotació.
Cap problema.
Zona dos, Olocau del Rei, Forcall, Tolodella, Olocau, Castelló, en explotació, ningun problema.
Zona tres, Castelló també, Castellfort, Vilafranca.
Ares, Castellfort i Vilafranca, Portell de Morella, Portell de Morella.

És a dir, en la primera zona n'hi havien dos parcs, els dos en explotació.
En la segona zona n'hi havien tres parts, o n'hi ha tres parts, els tres en explotació.
Sense cap problema.
En la zona tres, també en Castelló, n'hi ha cinc parcs, sense cap problema.

Anem a la zona quatre.
La zona quatre l'hem revisada en la seua totalitat i està en procés de revocació.
Si volen, els dic tot l'informe d'advocacia -però crec que estaria ací molt més temps- d'allò que ens diu d'aquesta zona, de la zona quatre.
Perquè nosaltres hem de dir si hi ha possibilitat de revocar-la i, a més a més, si això va a costar-nos alguna cosa.
És a dir, si hem d'indemnitzar, allò del rigor que sempre els dic.

Bé, doncs, nosaltres iniciem tots els tràmits de la zona quatre, quan tenim eixe informe en desembre del 2016 i ens diu que podem revocar perquè no ha complit i, a més a més, no ens costarà ni un euro.
I aixó ens ho diu l'informe d'advocacia, no tindrem indemnització.
I iniciem tot el procés.
En estos moments, està en període d'audiència i, si tot va bé, aquesta zona la podem tancar a mitjans de juny.
Dic si tot va bé.

Perquè si n'hi han al·legacions, si l'empresa adjudicatària ens fa al·legacions o algú ens fa al·legacions, les haurem de resoldre.
I aleshores, haurem de vore què és el que fem en aquesta zona quatre.
Esta zona quatre també és una zona de Castelló.
Hi ha quatre parcs en la zona quatre: Morella i Catí, Morella i Catí, Ares del Maestrat i Catí i Albocàsser.

Aleshores, amb tota probabilitat -torne a repetir-los-, i parle de probabilitat, si tot va bé, aquesta zona la podrem tancar perquè ja s'ha fet tot el tràmit que devíem fer, administratiu, a mitjans de juny.

Zona cinc.
És a dir, en la zona quatre res s'ha engegat, ¿eh?
, res, perquè ho tinguen clar.
En la zona cinc.
També Castelló.
No n'hi ha engegat res en la zona cinc, ¿val?
Però la zona cinc el problema que tenim és que ens falta la DIA, la declaració d'impacte ambiental.
Quan tingam la declaració d'impacte ambiental, aleshores podrem tirar endavant tres dels sis parcs.
I aleshores, els altres tres, que també s'han caducat, iniciarem també tot el procés per a la revocació de la mateixa zona en la seua totalitat.
Clara la zona cinc.

Zona sis.
També és de Castelló.
La zona sis té set parcs i n'hi han sis en explotació i un a expenses de la declaració d'impacte ambiental.
Però esta zona la podem considerar tancada, perquè se suposa que la declaració serà negativa.
I aleshores, n'hi ha sis en explotació.
Mos falta acabar de resoldre un.

Zona set.
Tres parcs correctes i funcionant, és a dir, tres en explotació de set que en té i quatre també per la falta de la declaració d'impacte ambiental.
Que també podem donar-la per tancada, perquè n'hi ha tres en explotació i els altres quatre que no serà possible.
¿Val?
Però administrativament encara no la tenim tancada perquè ens falta la DIA.

Huit, en explotació, València.
La número 7 també era de València: Ademús, Aras de Olmos i Alpuente, La Yesa, Alpuente i Titaguas.
¿Val?
València.

La número huit, València: Xelva-Andilla, la Yesa-Andilla, Andilla-Xelva-Calles, en funcionament, en explotació.
La huit.

La nou.
La nou és un maremàgnum.
Té deu parcs.
No n'hi ha cap en explotació.
Però vaig més enllà, set eren acceptables, podrien estar en funcionament.
Tres falta la DIA.

Però, ¿què ha passat?
L'empresa no ha executat.
En un moment determinat demanen augment de potència.
Si demanen augment de potència han d'iniciar tot el procediment administratiu i, per tant, també la declaració d'impacte ambiental.
En 2013 caduca.
I ara haurem d'iniciar també, perquè fins el 2013 nosaltres hem d'esperar-nos als terminis perquè puguen, l'empresa també, encara que siga al final, executar i no ho fa.
Ara també iniciarem tot el procediment per a revocar la zona nou

.

La zona deu.
En explotació té.
.
.
Té sis parcs.
En explotació n'hi ha quatre i després un que ara estem acabant de donar el vistiplau -que els ho he comentat- que és el de Cofrents, que està en informació pública des del 9 de maig del 2017, és a dir, des d'aquest mes.
I anem a vore si tot va i poden tindre ja Cofrents també els aerogeneradors i generar energia eòlica.
I un, el de Jalance, que va renunciar al dret eòlic l'empresa.

La número onze en explotació.
Ayora.
La número dotxe en explotació.
Ayora té quatre parcs.
La número dotze, o el lot dotze, Enguera, té tres parcs també en explotació.

I després ens queda la tretze, catorze i quinze, que no s'ha fet absolutament res.
A la número tretze els hem enviat escrit de renúncia o desenvolupament perquè no han fet res, no han fet res en la zona tretze, que és la zona de València-Alacant, és a dir, Vall d'Albaida, Serra de la Solana, que és Fontanars, Camp de Mirra, Villena, Villena i Canyada i no s'ha fet res.

I després la número catorze i número quinze tampoc s'ha fet absolutament res i anem a fer la revocació.
També tenir en compte que en la zona catorze i la zona quinze ha hagut una revolta social important pel tema eòlic.
Però, a més a més, és que no han fet res.
I, per tant, també hem d'iniciar tot el tema de la revocació.

I eixes són les quinze zones tal conforme està cada una.
I dir-los que, el més aviat possible, en funció dels temes administratius, anirem resolent.

I això és el que diu el conseller i no el que diu la premsa i vull que quede clar.
¿Està bé, Juan de Dios o no?
És dir, això.
.
.
, vull dir, això que abans de juliol o abans de l'estiu estarà o no estarà, no ho ha dit el conseller com a tal.

I, per tant, el que diu el conseller és que ací hem de fer tota una tramitació que no depén única i exclusivament d'esta conselleria, que depén també d'altres conselleries.
I, per tant, anem a treballar-ho conjuntament, coordinadament.
I he de dir-los que el més aviat possible anem a intentar tancar el tema del pla eòlic perquè crec que n'hi ha un interès generalitzat per aquesta societat de poder traure un altre pla que ens ajude a tenir més energia renovable i bàsicament més energia eòlica.

I una altra cosa, per acabar, també m'agradaria que l'estat, a banda de.
.
.
, en les subhastes que no se centrara única i exclusivament energia eòlica, que se centrara també, per exemple, en l'energia fotovoltaica.
Perquè nosaltres també en tenim i no poqueta, d'energia fotovoltaica.

I, per tant, a banda de parlar de territorialització, també li direm al senyor ministre que hauria de tenir en compte també la fotovoltaica a l'hora de fer les subhastes, per vore si tenim moltes més possibilitats com a territori de poder entrar en la mateixa subhasta.

Jo crec que com a pla eòlic.
.
.
I tenen al seu abast, igual que el pla, senyor Vicente, igual que el pla al seu abast, quan el presentem i conteste, que probablement si no mos falla serà en la segona quinzena de juny, farem una presentació, a partir d'ahí no n'hi haurà cap problema en poder tindre'l.
Fins i tot és dinàmic, és obert, no està tancat.
Si volen fer alguna aportació serà ben rebuda si és per a millorar el pla, ningun problema.

I passe a contestar-los poquet a poquet a totes i cadascuna de les preguntes.
Comence pel Partit Socialista, que és la que tinc ací.
Ja li he contestat que en la segona quinzena anirà.
També he dit.
.
.
he parlat de la subhasta.
Ja li he dit en la meua exposició que també n'hi haurà inversions d'R+D per tot el tema renovable, fins i tot i formació.
És a dir, que ja ho he dit en la meua intervenció com a tal.

I sí que vull dir-los una cosa.
La conselleria esta es creu que un dels pilars fonamentals per a canviar el model productiu, el model econòmic, és l'energia.
I jo els dic a aquesta cambra que ens ajuden pressupostàriament, i els ho dic aixina de clar.
Al final qui aprova els pressupostos som els que estem ací.

I aleshores, jo estaria encantat de vore'm uns quants milionets més en l'àmbit energètic i poder invertir-los.
Per això que a la seua disposició.
Nosaltres anem a fer des de la conselleria tot el que puguem i més per anar incloent el màxim de diners.
Però vostés saben que tenim moltes limitacions.

I el que sí que estem és recolzant-nos molt en fons europeus, que ja ho he dit.
Sense anar més lluny, ja els dic quina és la idea que tenim per a cadascuna de les conselleries que ja hem pactat des d'Ivace amb la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic, per a incloure dins del programa operatiu Feder 2014-2020, és poder tenir per a la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública 18 milions d'euros; per a la Conselleria de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques 2,2 milions d'euros; per a Educació, Investigació, Cultura i Esports, 4; per a la Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives, 2,2 milions d'euros i 3,2 per a la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic.

És dir, això a banda de.
.
.
, per a intentar, en funció de les auditories, invertir en totes i cadascuna d'eixes conselleries i aconseguir estalviar energèticament i econòmicament.
¿Val?
Vull dir, que això sí que ho tenim planificat i ho tenim encaminat.

Després, al senyor diputat Pepe Almería dir-li que sí que s'ha fet un redisseny.
Vull dir, si no s'haguera fet un redisseny no haguérem pogut fer el pla, ¿no?
Sí que hi ha un estudi per part de l'Ivace per a poder marcar els objectius, perquè del contrari no haguérem pogut marcar els objectius que algú m'ha preguntat -concretament Graciela i li conteste, que també ha dit.
.
.
- El que pretenem és que en la indústria, respecte al tendencial, puguem reduir un 9% i que en l'administració l'estalvi energètic siga en el 2020 un 12% i en el 2025 un 25%.
Vull dir que.
.
.
I això està fet sobre el redimensionament del pla, de l'estudi.
Perquè si no, seria impossible que eixos números isqueren.

I després, repetir-li que en tot el tema d'innovació i recerca en l'àmbit energètic també estem implicats i també n'hi ha línies d'ajuda, no de tots els diners que nosaltres voldríem, però n'hi ha línies d'ajuda.
I després l'Institut Tecnològic de l'Energia està col·laborant amb nosaltres d'un manera molt estreta, fins i tot ha col·laborat amb el pla, ha col·laborat amb el pla, perquè pensem que és un instrument amb el qual hem de recolzar-nos per a millorar tot el tema energètic al nostre territori.

Per un altre costat, jo he d'agrair al senyor diputat Vicent el to, el to, i més atenent les últimes gresques que a la millor probablement hem tingut de manera personal i que no li han assentat massa bé i demés.
Però li agraïsc el to i li agraïsc que el pla, almenys, el pose en un poquet de valor.

A mi el que sí que m'agradaria és que el seu partit fóra una miqueta més displicent i que tinguera en compte que ha d'anar en la línia europea, de la que marca Europa en favor de les energies renovables.
I que no ens posen tants entrebancs, tant el seu partit com -i sense ganes de pegar-li- a la senyora Rosa García de Ciudadanos.

Perquè, en definitiva, vam quedar que l'impost al sol se n'anava fora i resulta que encara, si ens encantem, posen més impost al sol.
I això, doncs, la veritat, ens afecta d'una manera directa ací per a potenciar bàsicament l'autoconsum.
Perquè jo pense que s'ha generat molta desconfiança, molta por, per tal que la gent a la millor per ella mateixa puga posar-se les seues plaques solars.
I això jo crec que no està bé, perquè és una possibilitat de llibertat democràtica, de poder decidir en cada moment si un pot tindre una energia o una altra.

I, a més a més, en tot el problema que tenim damunt de la taula, ¿no?
, per eixa inseguretat jurídica que també parlava la meua companya Graciela que s'ha produït des de l'estat.
De primer posar primes, legislar cap a una direcció i, de sobte, legislar cap a una altra direcció.
Això va a costar-nos molts milions, moltíssims milions a tots els espanyols i espanyoles.
És a dir, ja hem perdut un juí, un juí que va a costar-nos 126 milions d'euros.
Però és que en vénen més, és a dir, és que en vénen més.
I si tot això va acumulant-se, doncs resulta que alguna cosa m'agradaria a mi que des del govern central fera en este aspecte cap a les energies renovables, l'autoconsum, l'eficiència, l'estalvi, perquè ens aniria millor a totes i a tots.

Després, jo no sóc especialista tampoc en energia, ¿eh?
Jo, si vol, parlem un poquet d'altres temes en els quals jo puga més especialista.
Però jo supose quan es parla Â«en serveiÂ» és que s'utilitze, és a dir, allò que s'utilitza -vullc dir-, al final, la despesa total de l'energia, vullc suposar, ¿eh?
De totes maneres, ho preguntarem als tècnics (remors), sí, sí, ho preguntarem als tècnics i que ens ho expliquen, sense cap problema.

I, després, ja li ho he dit, però com vosté ha demanat la possibilitat de tindre també al seu abast el pla, sense cap problema.
I torne a repetir, és un pla no tancat, obert i que en qualsevol moment es poden acceptar qualsevol tipus de millores.

Senyora Rosa, clar que sí, que poden accedir a estes ajudes, independentment de les ajudes als polígons, són totalment independents.
I, per tant, qualsevol empresa que vullga presentar-se es pot presentar, a banda…, perquè són ajudes a empreses i les ajudes a polígons són ajudes a ajuntaments.
I, per tant, qualsevol empresa pot tindre accés a estes ajudes que estem traient jo crec que d'una manera molt continuada.

I, després, jo no acuse ningú quan dic que parlen de titulars o no titulars, jo l'única cosa que dic és que moltes vegades a mi em sembla que se li dóna molta credibilitat i n'hi ha molt poc rigor respecte a un titular.

Això és el que jo dic, perquè un titular contrastat probablement tinga més raó que un sant.
Ara, un titular no contrastat…(Remors) No, no, no estic acusant a ningú.
Vull dir, estic dient el que jo pense, jo acabe de dir-los respecte al pla eòlic què pense i com està, i no que abans de l'estiu el tindrem.
¿M'explique o no m'explique?
Jo crec que més clar no puc ser.

I, per tant, marcar-se terminis quan no depenen estrictament d'un és molt complex, és molt complicat perquè, probablement, estarem desdient-nos contínuament.
Jo l'única cosa que dic és que em pregunten, i jo intentaré contestar-los, respecte a la tasca que estem fent i com estem fent-la, amb tota transparència.
I això sí que ho dic, tot el que n'hi ha ahí està.

Si vostés volen tindre els informes de tot el pla eòlic, demanen-los, els tindran, en quina situació està cada zona, cap problema.
Però demanen els informes, vull dir…

Senyor president, pense que ja he parlat prou, sí.

Gràcies.
(Rialles)

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Climent per la seua intervenció.

Passem, ara, al torn de rèpliques dels grups parlamentaris.

Comencem per Compromís.

Senyora Ferrer té la paraula per quatre minuts.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Moltes gràcies, president.

Moltes gràcies, senyor Climent, pel detall i el rigor amb el qual ens ha explicat la situació de cadascuna de les zones i parcs del pla eòlic.
Una altra d'eixes herències enverinades que hem de gestionar i hem de resoldre, que al cap i a la fi resulta que sols els 43% de la potència que s'anava a poder utilitzar és la que s'està utilitzant i la que es podrà utilitzar inclús pel mateix desistiment de les empreses.

Una de les qüestions que nosaltres considerem que és molt important és avançar i abundar en el que vosté comentava de la democratització del consum elèctric, el tema de l'autoconsum.

Una de les mesures que es va incloure en la llei d'acompanyament als pressupostos, mesures fiscals i financeres d'acompanyament als pressupostos del 2017, és la deducció del 20% en l'IRPF, amb un límit màxim de base de 8.
000 euros.

El que volia preguntar-li és si al llarg d'este any es realitzarà algun tipus d'avaluació o de projecció de… Això, des del punt de vista pressupostari, quant pot suposar, perquè és una…, digam, uns diners més que estem dedicant, que són reduccions en els ingressos de la comunitat autònoma, en els ingressos del tram transferit de l'impost d'IRPF per tal de compensar una mesura injusta del govern espanyol, que vosté explicava molt bé el tema de l'impost al sol.

I que també ve a abundar en els problemes de maltracte per part del govern espanyol respecte al sistema de finançament autonòmic, en el qual som els principals perjudicats de l'estat a rebre molt menys del que ens tocaria i ser contribuïdors nets, malgrat tenir una renda prou inferior a la mitjana i que, a més a més, ens penalitzen en estos últims pressupostos amb una reducció significativa en la inversió territorialitzada.

Per això, crec que s'ha de posar doblement en valor els esforços que es fan des de la comunitat autònoma, des del govern del botànic, des de la seua conselleria, per tal d'avançar en aquestes línies en un context no sols de política energètica, la política energètica del Partit Popular de barreres legals, econòmiques, burocràtiques i sancionadores cap a les energies renovables, sinó també de manifesta manca de recursos pel problema de l'infrafinançament i també del deute acumulat.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyora Ferrer.

Passem, ara, a continuació, al Grup Parlamentari de Podem.

Senyor Almería, té també quatre minuts de rèplica.

El senyor Almería Serrano:

Moltes gràcies, president.

Senyor Climent, moltes gràcies per les seues explicacions i només apuntar un parell de qüestions.

Com vosté ja bé sap -i repetidament considerat pel nostre grup parlamentari-, tindre un pla estratègic està molt bé.
Després el problema és implementar-lo i tindre indicadors per a veure exactament si els programes, si les línies estratègiques i els objectius doncs es van complint, que al final és el propòsit de qualsevol aproximació estratègica.

La pregunta igual es òbvia però, ¿compta este pla o comptarà en un quadre de comandaments d'indicadors per a avaluar el seu seguiment?

I, després, ja només una pregunta concreta, pel que fa (soroll de papers) a la segona línia estratègica que és el pla d'estalvi i eficiència energètica en els edificis del sector públic de la Generalitat Valenciana, i és si en este programa s'ha pensat o es va fer, s'ha considerat treballar en termes de la compra pública innovadora per a la materialització de les instal·lacions.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor Almería.

A continuació, per Ciudadanos, la senyora García té la paraula.

La senyora García González:

Muchas gracias, señor presidente.

A ver, señor conseller, mire, no me ha quedado claro el presupuesto total para el impulso del vehículo eléctrico en la Comunidad Valenciana.
Nos interesa porque se aprobó una moción en el pleno impulsada por nuestro grupo, por el Grupo Ciudadanos, y me gustaría saber si ese impulso va a estar previsto en el presupuesto anual hasta el 2020.

En cuanto al plan de ahorro y eficiencia energética en los edificios de La Generalitat, aunque es a largo plazo querría saber si se ha cuantificado la huella de carbono de los distintos edificios: hospitales, centros de salud, edificios administrativos.

Y, bueno, volviendo al problema eólico, yo siento incidir, pero dice usted que no se avanza, pero si la abogacía ha desbloqueado a mí me gustaría saber qué es lo que ocurre.
(Remors) Yo no sé si hoy toca, pero en algún momento a mí me gustaría que nos pudiera comentar cuál es el problema del porqué no avanza, porque yo no lo llego a comprender.

Dice también usted que el problema de que las empresas no se presentaran a la subasta es porque no les resulta rentable.
Pues, bueno, eso es un problema de mercado, yo creo que algo tendrá que decir la administración valenciana en ese sentido.

También nos comenta que va a solicitarle al ministro, bueno, o que va a hacerle una propuesta de territorialización.
Yo le pregunto, señor conseller: ¿usted sabe si alguna otra comunidad autónoma está a favor de esa posible propuesta de territorialización?

Lo digo porque si la mayoría de comunidades no están a favor ya podemos adelantar la contestación del señor ministro, señor conseller, porque esto no es un país, es una comunidad tan importante como el resto de comunidades, pero juntas es como formamos el país, mal que a lo mejor le pese a algunos.

Sin embargo, en nuestra comunidad vivimos en una competencia continua, y el deber de la administración valenciana -a mi parecer- es llevar a cabo las políticas necesarias para conseguir que nuestras empresas no se encuentren en desventaja frente al resto de comunidades y puedan competir como el resto.

Bueno, si desde su conselleria no han dicho nunca, como me comenta usted, que antes del verano estaría resuelto el desbloqueo del plan eólico, pues yo creo que deberían pedirle responsabilidades a los distintos periódicos pero no me reproche en cada ocasión a mí que lo venga leyendo en todas las noticias.
Yo siento, de verdad, que el señor conseller acepte cada vez peor las críticas pero, mire, mi trabajo es justamente criticar lo que no nos parece bien.

De todas formas, le reitero, como no puede ser de otra forma, nuestra disposición para colaborar con ustedes en la medida de lo posible.

Muchas gracias.

El senyor president:

Gràcies, senyora García.

Passem, ara, al Grup Parlamentari Popular.

Senyor Casanova té quatre minuts de rèplica.

El senyor Casanova Claramonte:

Moltes gràcies, senyor president.

Bé, en primer lloc, jo també vullc dir-li que les discussions que hem tingut a títol personal per mi queden on van quedar però que, evidentment, jo no vaig a mirar quants reparos va tindre vosté com a alcalde de Muro, cosa que sí que va vindre vosté preparat al ple amb els reparos que jo tinguí quan era alcalde.
I això no em va paréixer ni bé, ni raonable, ni lògic en un conseller, però per a mi el tema està tancant, ¿eh?

Les relacions, com ha dit la companya Rosa, ací nosaltres tenim dos funcions: la legislativa i la de control de govern.
Per tant, el que no podem pretendre és que estiguem en Â«sí, bwanaÂ».
A pesar d'això, ja li he dit que no em pareix malament el pla.
Sí que em centraré en algunes coses, un poc allò de la carta al ministre.

Mire, jo és que crec que partixen…, alguns partixen d'un concepte equivocat.
El sistema elèctric nacional és el sistema elèctric nacional, la ret elèctrica nacional (remors), funciona en règim de sistema elèctric nacional.
Per a mi nacional és Espanya, ¿eh?
És a dir, les comunitats autònomes formen part d'Espanya, però la ret no està separada, la ret nacional és la ret nacional.

La subhasta d'energia eòlica, això de territorialitzar-la, això aniria contra les més elementals normes de competència i contra les normes del mercat, senyor conseller.
¡Tant de bo!
Però si les empreses grans o xicotetes volen invertir, lògicament invertiran allà on la inversió té una rendibilitat adequada.
Si no, no invertiran, perquè les empreses no són les ONG.
I no crec que estiguen pensant que invertisquen les administracions, que són les que ho podrien fer en base al bé comú.
Per tant, eixe tema.

L'altre tema és el tema del pla eòlic, sí, naturalment que volem una còpia d'això i de la situació.
A mi m'ha paregut un poc pobre que vosté ens diga que…, literalment ha dit (soroll de papers) Â«que depén d'altres conselleries.
Â» (Remors) Mire, a vore, vosté ha dit: Â«Anem a treballar conjuntament amb altres conselleries perquè açò no és sols d'esta conselleria.
Â» (Remors) ¿Val?
Però, bé, però ¡portem dos anys!
És a dir, si han de posar-se, posen-se ja que l'arròs se'ls passarà, és que està a punt de passar-se'ls l'arròs.

I també és veritat que a la millor s'ha volgut demonitzar tant el que s'ha fet en el pla eòlic que quan l'escolte a vosté tot el que mos ha relatat ací, doncs ara resulta… sí falten coses, però n'hi ha moltíssim fet.
És a dir, d'acord, s'ha de fer, però s'ha de fer i n'hi ha dies, n'hi ha tramitacions, n'hi ha possibles revocacions.
¡Fagen-les!

Si les empreses després no volen instal·lar-se perquè no n'hi ha béns suficients per a rendibilitzar la inversió, ja pot vosté dir missa en gregorià que les empreses no invertiran.
És que les empreses no van a invertir perquè el conseller o el govern del Consell diga: Â«Cal invertir ací o allàÂ».
Les empreses invertiran en funció de tindre la taxa de retorn de la inversió adequada.
És que funciona aixina el mercat on estem.
Funciona aixina, és a dir, en este règim en el qual vivim.

I després -ja per a acabar, me queden trenta segons-, i no volia deixar de dir que el nostre vot de confiança el té, però esperem que no passe allò del 2016.
Perquè, com ha dit la companya, mire, en energia, de 9.
911.
000 euros del programa 731.
10, ¿vosté sap quant s'ha pagat?
Li dic pagat, perquè és el que arriba a les empreses.
¿Sap quant s'ha pagat?
Zero, zero, zero.
Zero.
Com en altres partides de la seua conselleria com li vaig demostrar.

Ara tinc les dades ja de pagament, perquè me'ls han passat.
Aleshores, parlava d'obligacions reconegudes.
Ara tinc zero.
I en l'Ivace, la partida de Â«ahorro y eficiencia energéticaÂ» s'ha gastat un 13,24% del que n'hi havia.
És a dir, vot de confiança, però pose's en marxa, que no passe en el 2017 el que ha passat en el 2016.

Gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor Casanova.

Per a finalitzar en els grups parlamentaris, té la paraula la senyora Hernández, també per quatre minuts.

La senyora Hernández Sánchez:

Muchas gracias.

Yo simplemente voy a.
.
.
hacer algunas anotaciones respecto a algunas cuestiones que he mencionado en mi intervención anterior y que no se han tratado.

Respecto al plan de I+D, creo que no me ha entendido.
O sea, lo que he dicho es que si había algún plan de soporte que incluyera la I+D para las empresas de producción de nuestra comunidad que son líderes; entre ellas, aprovechando líneas de la Unión Europea que fomentan el partenariado público-privado, como el H2020 -no estoy hablando de fondos Feder-, y que podrían ayudar no solo a cambiar el modelo productivo que queremos cambiar, porque sería impulsar empresas que realizaran mejoras y producto con valor añadido en el sector energético, sino que se pudieran implantar en nuestra comunidad, sobre todo a través de la compra pública innovadora, por ejemplo.

También le pregunté por las auditorías a las pymes, que ya dije que me parecía buena iniciativa, pero que si esas auditorías se iban a usar o iban a servir de estímulo a la hora de solicitar ayudas de eficiencia energética para esas medidas que se pidieran en las auditorías

Después, respecto al viento, si la comunidad tiene más viento o menos viento.
Pero, bueno, eso podríamos entrar en disquisiciones.
También es cierto que las máquinas de energía para los parques eólicos han disminuido.
El pool está más alto.
O sea, las condiciones no son las mismas de hace unos años.
Igual la motivación no es la misma de las empresas que.
.
.
no han decidido construir los parques.
Pero yo le decía.
.
.
la energía renovable no solo es el eólico.
En fotovoltaico en la Comunidad Valenciana tenemos muchísima ventaja respecto a otras regiones.
Sin embargo, tampoco se está construyendo.

Se quejaban las empresas del sector que en la Comunidad Valenciana más o menos están tardando dos años en conseguir una licencia para hacer un parque, mientras que en Murcia están tardando cuatro meses.
Y a eso me refería: si se está impulsando algún tipo de medida, que al final es una medida administrativa, burocrática, o sea, para intentar eliminar esas trabas que hay a que se desarrollen parques o infraestructuras renovables en nuestra comunidad, que es lo que queremos todos.
O sea, queremos facilitar que se instalen renovables, pero a veces hay limitaciones que no son de presupuesto.
Son limitaciones de burocracia o de administración.

Respecto a las medidas de autoconsumo.
Como le he comentado, la medida de la deducción del IRPF en las instalaciones residenciales es positiva, pero, como le he dicho antes, debemos recordar que eso solo se lo va a poder aplicar alguien que viva en una vivienda unifamiliar, porque la legislación nacional evita que se pueda compartir instalación de autoconsumo en un edificio residencial, y eso limita a muchísima gente que se pueda aplicar esa deducción.
Entonces, si hay algún tipo de fomento más de autoconsumo hacia instalaciones industriales, que sí que lo van a poder aprovechar, más que residencial, y por eso le hablaba un poco antes de las líneas presupuestarias.
Y ya sé que depende de nosotros aprobar los presupuestos, pero, bueno, también los presupuestos nos vienen dados de las conselleria, entonces.
.
.
también saber por dónde va ir.

Y, por último, respecto al vehículo eléctrico, que se me olvidó en mi primera intervención.
Aprobamos la moción; no solo el presupuesto que se va a destinar, sino.
.
.
, y no es cuestión de destinar presupuestos, sino si se va a hacer un mapa para que sepamos.
.
.
, para que tengamos un diagnóstico de la situación actual de los puntos de recarga y qué necesitaríamos.
Porque dar ayudas para instalar puntos de recarga sin saber dónde nos van a hacer falta, quizá no es la medida más eficiente de los recursos limitados que tenemos.

Nada más, muchas gracias.

El senyor president:

Gràcies, senyora Hernández.

I per finalitzar, en el torn de rèplica del conseller, té també quatre minuts, senyor Climent, per a acabar amb la compareixença.
Quan vullga.
(Algú diu: Â«¿Quatre minuts ara?
Â») Quatre.
.
.
(Rialles) Li'n podem donar algun més.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

No, doncs.
.
.
per fer-ho ràpid.

Comence pel final, per la senyora Noelia.
Anem a vore, des de l'AVI s'està treballant la compra innovadora.
Vull dir, i això s'està treballant.

I sí que és de veres que no tenim un pla a la millor integral per al suport a.
.
.
, respecte les energies renovables, que a la millor ens haurem de plantejar si l'hem de fer, però sí que estem treballant d'una manera més genèrica, al voltant de les mateixes.

Evident, que les auditories, si es concedixen a les pimes, és per a intentar després ajudar-les en funció de les mateixes.
Això és evident.

La VID, Valencian Investment Desk, aprovada pel Consell.
Supose que haurà arribat ja ací, i si no, està a punt d'arribar.
El que pretenem és, administrativament, burocràticament, agilitzar qualsevol tipus de projecte que siga sostenible en allò que s'entén clarament pel que és sostenible.
I, a més a més, una planta fotovoltaica és sostenible, però ha de complir una d'estes dos condicions: o generar més de deu treballadors indefinits o ha d'invertir més de 600.
000 euros.
Ho tenen.
A partir que eixa llei entre en vigor, estes possibilitats poden anar més de pressa.

I dir-li que en l'autoconsum, clar que per a les empreses.
És a dir, en ús domèstic.
.
.
, he dit ús domèstic, empreses i administracions.
Les empreses anem a traure ja de manera imminent préstecs bonificats al zero per cent, que pagaran semestralment per a deu anys i 300.
000 euros, IVA exclós.
Per tant, possibilitats per a l'autoconsum per a tot el sector empresarial també n'hi ha.

Al Partit Popular.
Anem a vore, clar que carta al senyor ministre.
Vull dir, jo entenc molt bé que vosté tinga el concepte nacional molt calat, però també ha de tindre clar que jo sóc conseller del País Valencià i he de defendre els interessos del País Valencià.
¿Val?
Per tant, sóc conseller de la Generalitat valenciana, que representa el País Valencià, vullguen o no vullguen.
Igual que un ministre representa l'estat espanyol.
I jo he de defendre els interessos dels valencians i valencianes.

I matisar, i matisar.
Transversalitat.
Jo no he culpabilitzat o he dit que la responsabilitat és.
.
.
No, no, transversalitat, perquè administrativament en el tema del pla eòlic hi ha una transversalitat administrativa.
I per descomptat que estem fent faena des del primer moment, i no poqueta.
Si no, li diré que li ho pregunte a algú per a vore si eixa persona sap si en fem o no en fem.

I única i exclusivament, ja li he explicat moltíssim tota la situació del 2016.
Està molt bé que un ha d'agarrar-se a un ferro cremant i ha de parlar del 2016, perquè probablement això.
.
.
li done més ressonància.
I és realitat.
Clar, si les dades li les passe jo.
(Veus) Però, fixe's, ja li he explicat i he justificat moltíssimes vegades la situació del 2016.
Si vosté vol seguir, ningun problema, seguisca.
Però mire el 2017, mire el 2017, com anem treballant, i partir d'ahí.
.
.
anirem parlant, perquè tenim tot l'any per a anar parlant de moltíssimes coses.

I una altra cosa, sí que.
.
.
-no li he contestat a la senyora Noelia- sí que estem treballant sobre el mapa, el mapa de punts de recàrrega i altres.
Clar que sí, hem de generar estructura i hem de pensar l'estructura, perquè, si no pensem l'estructura, podem posar-los on mos done la gana.

I després, senyora Rosa, estem fent auditories.
És evident que si no fas les auditories.
.
.
, estem fent auditories, ja ho he dit, en els col·leges.
Anem a fer-les en totes i cadascuna de les conselleries.
És importantíssim, ¿no?
, tindre una base per a després decidir.

Pla eòlic, en procés.
750.
000 euros per a incentivar el cotxe elèctric; 500.
000 euros, punts de recàrrega.
Ho he dit en la meua intervenció.
Per a mi, allò de la subhasta territorialitzada és importantíssim.
Hem de defendre els interessos dels valencians i valencianes, i d'aquells que se dediquen a l'energia en este territori, i a nosaltres ens toca.

I després, simplement.
.
.
simplement una qüestió: crítiques fundades.
Ahí és on jo entre.
Qualsevol altre tipus de crítiques -jo sóc una persona que tinc una bona gepa i aguante molt bé les crítiques-, però les fundades, no.
I això vull que ho tinga clar.

Senyor Almería, ¿pla.
.
.
?
Clar que sí que.
.
.
, implementar-lo és el complicat.
És a dir, no és el més fàcil.
I sobretot, avaluar tot allò que anem implementant, ho hem de fer, perquè quan es pose ja en vigor el pla, si no l'avaluem, no podem canviar algunes coses per poder millorar-les.
I, per tant, tot el tema del quadre de comandaments per a poder avaluar-lo està.
I li dic una cosa: estic disposat a comparéixer quan portem un termini de temps d'un any, any i mig del pla per a vore les dades com van i si realment hem millorat o no hem millorat en tot el que, dins del pla, desitgem.
.
.
desitgem fer.

I allò de la compra pública innovadora, ja li ho he contestat.
Vull dir, això està treballant-se des de l'AVI, que supose que quan l'AVI es pose en marxa, el tema de la compra innovadora serà potent.

I ja, per a acabar, clar que sí que en el tema de l'avaluació, companya Graciela, vull dir, va a ser preceptiu un estudi per a poder tirar endavant l'IRPF en el 20%, que va ser aprovat en la llei de mesures.
Si eixe estudi no s'haguera fet, probablement no haguera pogut entrar dins de la llei de mesures, perquè era un estudi de bonificacions i que no afectava en gran manera als pressupostos de La Generalitat.

I, en definitiva, moltes gràcies a totes i tots.

El senyor president:

Moltes gràcies, conseller, per la seua compareixença.

Acabem ací este punt de l'ordre del dia.
Fem un paronet i aixina acomiadem el conseller, i després reprendrem el següent punt.

¿Sí, senyora Ferrer?

La senyora Ferrer Matvieychyuc:

Senyor president, el següent de l'ordre del dia és simplement votar el pronunciament de la comissió respecte a la sol·licitud d'una compareixença.
Si tots esteu.
.
.
, la resta de grups estan d'acord, jo proposaria fer la votació i tindre la conclusió.

El senyor president:

Sí, però, senyora Ferrer, acomiadem el conseller.
.
.

La senyora Ferrer Matvieychyuc:

Sí, sí.
.
.
però que fóra.
.
.

El senyor president:

.
.
.
i després ja ho parlem, després ho parlem.

La senyora Ferrer Matvieychyuc:

.
.
.
el descans, un minut.
Per favor que siga curtet.
Gràcies.

(Se suspén la reunió durant un minut)

El senyor Pastor Llorens:

(Inoïble) .
.
.
una qüestió al respecte.
.
.
(Algú diu: Â«Prèvia, prèviaÂ») Prèvia, sí; o d'ordre o de com vullgam.
.
.

La primera és que l'escrit he vist jo un any i un mes.
.
.
És del 2 de maig de 2016.
Les coses eren completament diferents.
Ho dic pel grup proposant, ¿eh?
No sé si.
.
.
, com dic, l'escrit té un any i un mes de data de registre d'entrada.
Parla d'un govern en funcions.
Hui hi ha un govern que no és en funcions.
Pel mig ja han estat les decisions.
.
.
, bé, de tot el que afecta en realitat al TTIP, que no té res a vore en com es trobava en aquell moment, però sobretot el que era la qüestió de forma.
Açò seria un argumentari més per al que seria el debat del punt en si que.
.
.
Però bé, és una qüestió del grup proposant.

Sí que és cert que en diferents comissions informatives d'estes Corts, quan s'ha demanat la presència del delegat del govern per a comparéixer en una qüestió d'estes característiques, sempre ha hagut una resposta per part del delegat del govern en eixe sentit a Les Corts, que el lletrat podria il·lustrar-mos al respecte dient que no té cap obligació de vindre a una comissió, llevat que no fóra una comissió d'investigació.
I, per tant, estaríem d'alguna manera.
.
.
, no sé.
Jo crec que és un tema que ja s'ha tractat en altres comissions, allò de la compareixença del delegat del govern o no ací.
.
.

El senyor president:

Però el tema que estiga en l'ordre, s'entén també que el grup parlamentari que l'ha presentada seguix viva per a portar-se i, simplement, jo era pel tema de si.
.
.
, per agilitzar també la comissió, el votar primer i després cadascú que explique la seua…, cada grup explique el seu poscionament.

El senyor Pastor Llorens:

No, no.
Si jo era per si se mantenia o no, no era per…

El senyor president:

Entenem que sí.
A la mesa no ha arribat cap… (Veus)

El senyor Pastor Llorens:

Però era votar que vinga o que no vinga.
(Veus)

La senyora Ferrer Matvieychuc:

A vore, a vore.

El senyor president:

Passem a la votació i…

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Si me permet, president.
Un aclariment.

Això és un pronunciament de sol·licitud de compareixença del delegat del govern de la Comunitat Valenciana per a explicar els continguts de l'acord previst, tal i qual.
És de deveres que posava en un govern en funcions, perquè en eixe moment era un govern en funcions.
Així com valorar els efectes que podria tindre sobre els sectors productius, etcètera.

Nosaltres mantenim la sol·licitud.
Nosaltres considerem que el parlament valencià, que està representant els ciutadans i les ciutadanes valencianes, han de rebre explicacions per part dels representants.
I, per tant mantenim, mantenim la.
.
.

El senyor president:

Senyora Ferrer, espere un moment, espere un moment.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

.
.
.
simplement és per argumentar que mantenim la.
.
.

El senyor president:

(Inoïble) .
.
.
la voluntat de mantindre-la.
I ara la qüestió és si volen que la debatem, fem el procediment habitual i la debatim, perquè si no, ja estem entrar quasi que en el debat.
I si no, un poc el que havíem quedat, se vota i després el grup que vullga fer ús de la paraula que ho faça, perquè és que si no, ací estarem també debatint.
.
.
(Veus) En l'explicació de vot i ja està.
(Veus)

Pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença del delegat del govern a la Comunitat Valenciana per a explicar els continguts dels acords previstos i la posició del govern en funcions davant el TTIP, Tractat Transatlàntic de Comerç i Inversió, i així avaluar els efectes que potser tindria sobre els sectors productius i el medi ambient al territori valencià i sobre el benestar del poble valencià, presentada pel Grup Parlamentari Compromís (RE número 23.
674)

El senyor president:

Passem a.
.
.
, encara tot i que ho ha llegit la senyora Ferrer, llig jo el punt tercer de l'ordre del dia.
Votem i després ja fem l'explicació de vot.
Així ja després cadascú.
.
.
, perquè és que si no, ho anem a debatre igual i se tracta de no entrar al debat.

Doncs passem al punt tercer, que és el pronunciament de la comissió sobre la sol·licitud de compareixença del delegat del govern a la Comunitat Valenciana per a explicar els continguts dels acords previstos i posició del govern en funcions davant el TTIP, i així avaluar els efectes que potser tindria sobre els sectors productius i el medi ambient al territori valencià i sobre el benestar del poble valencià, presentada pel Grup Parlamentari Compromís.

¿Vots a favor del pronunciament?
8 vots a favor.
¿Abstencions?
¿Vots en contra?
5 vots en contra.
8 vots a favor, 5 en contra.
Per tant, s'accepta el pronunciament.

I ara ja per a l'explicació de vot, tenen un torn de quatre minuts per cada grup parlamentari, començant pel proposant, per Compromís.

Té la paraula la senyora Ferrer.

La senyora Ferrer Matvieychuc:

Moltes gràcies, senyor president.

Bé, simplement nosaltres fem aquesta proposta de compareixença perquè entenem que els representant en el nostre territori del Govern d'Espanya han de donar explicacions, si així ho requereix una comissió, com és en este cas la comissió d'indústria, una comissió parlamentària, per tal d'explicar quina és la visió.
.
.
, el punt de vista del govern al qual representa el nostre territori davant el TTIP.
I a més a més, també explicar-nos com s'han avaluat els efectes que un tractat d'aquestes característiques podria tindre sobre els nostres sectors productius i el medi ambient i també sobre el benestar de les persones que vivim ací.

Eixe és l'objectiu, eixe és l'esperit de demanar aquesta compareixença.
El senyor Pastor, del Grup Parlamentari Popular, argumentava que.
.
.
, prèviament, que el delegat del govern, quan ha estat convocat en altres comissions d'aquest parlament per tal d'explicar o informar, ha contestat que no tenia per què vindre al parlament valencià, a les Corts Valencianes, per a donar cap explicació.

Nosaltres considerem que per a qualsevol persona, tinga el càrrec que tinga, hauria de ser un honor vindre a comparèixer davant d'una comissió de les Corts Valencianes per a explicar, informar o donar el seu punt de vista respecte al que està fent.

Per tant, no entenem aquesta.
.
.
, sempre.
.
.
, aquest tipus de contestacions del delegat del govern dient que ell estaria encantat, com ha fet en alguna altra comissió, de donar explicacions en el Congrés dels Diputats.
.
.
.
Perquè done explicacions en el Congrés dels Diputats ja està el ministre.
Amb la qual cosa, bé, això, ja veurem que és el que ens diu aquesta vegada.

Nosaltres continuarem insistint que ha de ser un honor per a qualsevol càrrec i per a qualsevol persona el tindre una convocatòria per a informar i donar el seu punt de vista en una comissió on residix la sobirania del poble valencià.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyora Ferrer.

Passem ara al Grup Parlamentari Podem, senyor Almería.

El senyor Almería Serrano:

Moltes gràcies, president.

Breument.
Si excloguem el mer fet que el text d'este punt de l'ordre del dia fa referència a la posició d'un govern en funcions que no seria així, ens pareix que la proposta és adient, la proposta és important.
I entenem que la delegació del govern en la Comunitat Valenciana seria important que poguera transmetre la posició i la informació del Govern d'Espanya pel que fa a qüestions que tenen un impacte importantíssim en el nostre territori.

No se m'ocorre ningú millor que esta institució per a vindre a contar-mos una cosa que és important, que és d'actualitat i que crec que té la responsabilitat de fer-ho, més enllà que tinga l'obligació.

Moltes gràcies.

El senyor president:

Gràcies, senyor Almería.

Ara, per Ciudadanos, senyora García, té la paraula.

La senyora García González:

Muchas gracias, señor presidente.

Nada, muy brevemente.
Simplemente para decir que desde el Grupo Ciudadanos, pues bueno, cualquier petición de comparecencia sobre alguna persona cuya aportación u opinión sea valiosa para cualquier aclaración que se requiera, nos parece que está dentro de las funciones que debemos hacer.
Y, en ese sentido, pues nada, pues apoyar esta comparecencia.

Y nada más.
Muchísimas gracias.

El senyor president:

Gràcies, senyora García.

Senyora Hernández, té la paraula.

La senyora Hernández Sánchez:

Bueno, por nuestra parte también apoyar que el delegado del gobierno venga a contarnos su parecer sobre el TTIP, pero sobre todo teniendo en cuenta que el TTIP ahora mismo está detenido, que Trump ha dicho que no va a seguir adelante con la tramitación y que lo que va a hacer son acuerdos bilaterales país por país con la Unión Europea y que ni siquiera hay un representante de comercio ahora mismo en Estados Unidos que sea el encargado de llevar estos trámites.

Entonces, también saber y conocer cómo va a afrontar el gobierno en este caso este cambio, porque ya no incumbe solo a la Unión Europea, que es quien tiene la potestad para firmar los convenios, los acuerdos comerciales, sino ya que en este caso Trump dice que el TTIP se descarta y que va a hacer acuerdos bilaterales país por país, pues intentar averiguar cómo nos afecta.
O si se ha avanzado de alguna manera o si se ha hecho algún movimiento por parte de Estados Unidos o de la Unión Europea para saber cómo se va a afrontar y cómo afecta este cambio a las empresas valencianas y a la sociedad valenciana, ya que el escenario en el que nos encontramos ahora mismo es un escenario de incertidumbre, o sea, no sabemos qué es lo que va a haber…

Había un escenario de incertidumbre previo con la negociación del TTIP, porque no sabíamos qué se estaba negociando, pero ahora hay un escenario de incertidumbre añadido, y es que no sabemos qué tipo de acuerdo va a haber, porque el TTIP parece que se descarta.

Por lo tanto, por nuestra parte, ningún problema en que acuda al delegado del Gobierno para contarnos cómo está afectando estos cambios a la sociedad valenciana.

Muchas gracias.

El senyor president:

Gràcies, senyora Hernández.

I per a concloure, té la paraula el senyor Pastor per quatre minuts.

El senyor Pastor Llorens:

Sí.
Gràcies, president.

Vamos a ver.
Sobre la cuestión de fondo que plantea el Partido Socialista, la señora Hernández.
¡Hombre!
, decirle que hay alguna novedad más de la que el Grupo Socialista se ha quedado, ¿no?
, porque al final lo de las negociaciones bilaterales con los distintos países, por parte de las instituciones europeas ya se lo ha dicho al gobierno norteamericano que no puede ser así.

Y, por lo tanto, el gobierno norteamericano también parece ser en abril de 2017, hace exactamente un mes, ha dicho que van a retomar el TTIP, aunque queda un TTIP menos complejo, más sencillo.
Y, por lo tanto, no se van a ceñir a lo que usted decía, que eran acuerdos bilaterales con cada uno de los gobiernos.
Pero eso sería entrar a debatir el fondo, que eso se podría tratar en una PNL o en otro formato.

Pero sobre la cuestión de forma.
¡Hombre!
, yo lo que le pediría a los grupos del botànic, a los grupos que respaldan al gobierno, en concreto a Podemos, a Compromís y al Partido Socialista, es un poquito de coherencia entre lo que dicen y lo que hacen, entre lo que exigen a los demás y lo que ponen ellos en práctica.

Porque al final resulta que para el delegado del gobierno debería ser un honor venir a comparecer a una comisión en las Cortes, pero resulta que para los consellers parece que no lo es, porque resulta que la mitad de los consellers no comparecen a peticiones de los distintos grupos políticos que conforman estas Cortes, no comparecen en las Cortes.
Y ayer, por ejemplo, el conseller Marzà no lo hizo, sencillamente se eliminó el punto del orden del día y no compareció.
No parece que para el señor Marzà es un honor lo que sí que debe ser un honor para el delegado del gobierno.

Por lo tanto, dejémonos de juegos (veus) y dejémonos de historias.
Y saben ustedes perfectamente que, tanto los informes de la Abogacía del Estado como los distintos escritos que forman parte e informes que forman parte de estas Cortes, aconsejan lo que aconsejan, dicen lo que dicen y ponen las condiciones que ponen.
Otra cosa es que nosotros queramos aquí rizar el rizo y pedir imposibles.

Por lo tanto, desde el Grupo Popular hemos manifestado el voto en contra, pero no porque no queremos que venga, sino porque no toca que venga, que son cuestiones muy diferentes.

Muchas gracias.

El senyor president:

Moltes gràcies.
Acabem ací la reunió de la comissió d'indústria.

Que vinguen ací a la mesa els portaveus i posarem data i els punts de la pròxima comissió.

(S'alça la reunió a les 12 hores i 45 minuts)