Agricultura%2020210413HTML.html





Comissió d'Agricultura, Ramaderia i Pesca realitzada el dia 13 d'abril de 2021.
Comença la reunió a les 10 hores i 12 minuts.
Presideix la diputada senyora Graciela Noemí Ferrer Matvieychuc.
Reunió número 12.

La senyora vicepresidenta:

Anem a començar aquesta sessió de la Comissió d'Agricultura, Ramaderia i Pesca.

En primer lloc, senyor secretari, per favor, comprove el quòrum.
(Pausa)

Com el micro del senyor secretari no funciona, vaig a passar llista.

(La vicepresidenta passa llista per tal de comprovar si hi ha quòrum)

Hi ha quòrum.

La senyora vicepresidenta:

Passem, a continuació, al primer punt de l'ordre del dia, que és: lectura i aprovació, si escau, de l'acta de la reunió anterior.
Si les seues senyories estan d'acord i ningú expressa cap posició en contrari, la donem per aprovada per assentiment.

Compareixença del director general de Desenvolupament Rural de la Conselleria de Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, senyor David Torres García, per a informar sobre els resultats del I Pla valencià de producció ecològica 2016-2020, sol·licitada pels grups parlamentaris Socialista, Compromís i Unides Podem (RE número 24.
692)

La senyora vicepresidenta:

En segon lloc, el segon punt de l'ordre del dia és la compareixença del director general de Desenvolupament Rural de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica per informar sobre els resultats del I Pla valencià de producció ecològica 2016-2020, sol·licitada pels grups parlamentaris Socialista, Compromís i Unides Podem, amb registre d'entrada número 24.
692 i aprovada per la comissió en la sessió del 15 de febrer de 2021.

A continuació, li donem la benvinguda al senyor director general, David Torres, i tal com hem comentat abans de l'inici d'aquesta sessió, els tres grups sol·licitants tindran un torn de 4 minuts cadascú i, a continuació, la resta de grups, de menor a major, tindran 3 minuts per a fer les seues intervencions.

Benvingut, senyor director general.

I sense més, quan vosté vullga pot intervindre -ha de donar-li al micro ahí, sí- per temps il·limitat en este primer torn d'intervenció.

El senyor director general de Desenvolupament Rural:

Gràcies, presidenta.

Bon dia.

Primer de res, donar les gràcies per sol·licitar la meua compareixença en aquesta comissió per a poder retre comptes del I Pla valencià de producció ecològica i poder explicar els resultats del mateix i que han ficat la Comunitat Valenciana al capdavant del sector ecològic no sols en Espanya, sinó en tota Europa.

Aquest I pla de producció ecològica 2016-2020 naix a l'empara de les demandes socials posades de manifest amb l'Acord del Botànic al juny del 2015, on es fa ressò de la necessitat d'un nou model productiu per a eixir de la crisi i generar benestar a llarg termini, on el sector agroalimentari es considera estratègic i un actor necessari en la recuperació econòmica.
Així com per a impulsar la transició ecològica i atendre les demandes d'un sector, com s'ha vist, cada vegada més creixent.

El pla suposa un avanç a les polítiques europees emmarcades dintre del Pacte verd europeu i a les estratègies «De la granja a la taula».
La configuració del mateix va ser el resultat d'un procés participatiu on varen tindre cabuda diferents actors, tant de les administracions públiques com de tots els actors implicats, des de productors a consumidors finals, i que va iniciar amb tres reunions explicatives a nivell provincial, onze reunions comarcals, la participació dels tècnics del servei de producció ecològica en actes i reunions organitzades per entitats vinculades al sector agroalimentari, grups de treball temàtics formats per experts interessats en les diferents temàtiques específiques, com ara municipalisme o accions agroecològiques a nivell municipal, formació i transferència, diversitat cultivada, transformats artesanals de producció ecològica i canal curt, investigació, innovació i experimentació, agrocompostatge, polítiques transversals i dinamització, ramaderia ecològica i producció ecològica en els menjadors escolars.

En total, al voltant de dos mil participants i quasi trenta reunions organitzades pel servei de producció ecològica, a banda de la seua participació en altres reunions externes.

Per suposat, s'ha comptat amb la participació d'altres conselleries implicades, organismes autònoms, universitats, institucions, ONG i, evidentment, amb el Comité d'Agricultura Ecològica de la Comunitat Valenciana durant tot el procés, comptabilitzant més de seixanta reunions.

Per últim, el procés es va completar amb unes enquestes de les quals se va traure una anàlisi DAFO que va servir per definir els objectius, les línies estratègiques i les accions específiques per desenvolupar aquestes línies.

Una de les característiques que m'agradaria destacar en aquesta comissió del pla i del seu procés participatiu és que s'ha aconseguit normalitzar a nivell institucional conceptes que, per desgràcia, no eren habituals escoltar-los en les administracions o ser part essencial de les polítiques públiques.
Conceptes com ara la sobirania alimentària, que s'ha demostrat necessària durant aquesta pandèmia i ha passat de ser un concepte en contínua discussió i contradicció a una necessitat i un valor afegit per aquells territoris capaços de garantir el seu autoabastiment, inclós els d'altres territoris, al mateix temps que mantenen i milloren la seua estructura productiva; l'agroecologia, permetent-nos recuperar la dimensió social, ambiental, política i no sols l'econòmica, que també, i l'economia circular, per optimitzar els fluxos de les matèries primeres i els residus.

Atenent a estos conceptes que he ressaltat, però també altres com la producció local, sostenible, alimentació sana i de qualitat, proximitat i sostenibilitat, el pla es concreta amb un objectiu general d'impulsar la producció agrària, local i ecològica amb un eix diferenciador basat en l'agricultura familiar valenciana, connectant-la amb les iniciatives que treballen amb un consum més conscient i responsable per a donar impuls a una verdadera producció i transformació d'aliments de qualitat i afavorir així la sobirania alimentària.
Al nostre territori, sent exemple d'una activitat agrària econòmicament rendible, a llarg termini, ambientalment neta i socialment justa.
És a dir, sostenible.

Un pla amb el següents objectius específics: promocionar la qualitat i el consum de les varietats…, de les particularitats dels productes agraris valencians en mercats internacionals, en concret els ecològics; donar un impuls especial a la promoció dels mercats locals i de proximitat com a estratègia per al desenvolupament rural, en particular de productes ecològics; donar suport a la diferenciació de la nostra producció agroalimentària a través de la innovació tecnològica i la millora continuada de la seguretat i la qualitat en sentit ampli des de l'origen a través d'un enfocament integral; donar un impuls especial a la producció i industrialització ecològica com a estratègia territorial per al necessari desenvolupament rural, i, per últim, connectar amb altres línies polítiques que treballen per la sostenibilitat i la igualtat al nostre territori, col·laborar amb totes aquelles institucions i organitzacions públiques i privades que treballen en aquest sentit.

Objectius que es concreten a les següents línies estratègiques d'actuació: foment d'un consum conscient, responsable i ecològic; foment de la producció ecològica; foment de la comercialització i transformació d'aliments ecològics; promoure el coneixement euroecològic valencià; millora de la governança i la transparència del sector i harmonitzar polítiques amb el sector.

I per a desenvolupar el pla s'ha contat amb fons propis, com fons del programa del desenvolupament rural -PDR-, procedents de la Unió Europea i es va partir d'un pressupost inicial de 78.
760.
000 i sobre el qual vaig a destacar algunes mesures i accions més rellevants de cada línia i que tenen desenvolupades a l'informe que vàrem encarregar a la Universitat de València i que facilitarem en els propers dies a aquesta mesa perquè el puga fer arribar als senyors diputats i diputades d'aquesta comissió.

Quant a la primera línia estratègica cal fer constar les seues mesures: promoció del consum conscient i responsable, facilitar el coneixement de la normativa i de la marca d'agricultura ecològica, potenciar el menjar sa de qualitat i proximitat, augmentar l'ús d'aliments orgànics als menjadors públics, recollir informació sobre mercats i consum de productes ecològics.

En esta línia es va ficar en marxa l'Ordre 32/2017, de subvencions destinades a programes i projectes educatius amb dos modalitats: una, dirigida a centres educatius i, un altra, al públic en general, realitzant-se un total de 420 accions i programes, amb un muntat total de 720.
000 euros.
Es va participar també en la redacció del Decret 84/2018, de foment d'una alimentació saludable i sostenible en centres de la Generalitat, perquè en els menjadors públics es fomentara el consum de més d'un 40 % de fruites i hortalisses fresques i un 30 % de productes ecològics.

En estos moments, s'està treballant -i els anuncie- en el desenvolupament d'aquest decret per a adaptar-lo a les noves exigències de la Unió Europea dintre del Pacte Verd Europeu i de l'estratègia «De la granja a la taula» de les noves exigències de la societat valenciana i també donar compliment a les recents resolucions que s'han aprovat en aquesta comissió a les Corts Valencianes.

I puc avançar-los que el nou decret inclourà exigències encara majors en el compliment del percentatges de productes locals i ecològics, incloent l'obligatorietat d'inclusió de clàusules socials i ambientals als plecs de condicions, on es prioritzarà els productes de qualitat diferenciada i les marques de qualitat de la Comunitat Valenciana.

Un decret que inclourà als menús un mínim de productes ecològics d'un 15 % en aquest any, un 20 % a partir de l'1 de gener de 2022 i un 25 % a partir de l'1 de gener de 2023.
Una clara aposta, evidentment, per al foment d'una compra pública sostenible i que fomente l'economia social.

També es desenvoluparen dos ajudes per a programes de distribució de fruites, hortalisses i llet als centres escolars de la Comunitat Valenciana.
I entre 2016 i 2019 es convocaren un total de 4.
119.
810 euros per al programa de fruites i hortalisses i 216.
380 euros per al de llet i productes de la llet.

Per al curs 2019-2020 es treballava en una modificació de l'ordre per aquest programa perquè poguera tindre una durada anual i no semestral, com s'estava portant en els últims anys, des que s'havia ficat en marxa aquesta iniciativa.
Però en la pandèmia hi ha un canvi de criteri de la Unió Europea en la fórmula de concedir l'ajuda -ara ha de ser per contracte i no per subvenció- i no ha permés que poguera convocar-se aquesta any aquesta ajuda.
Però precisament aquesta setmana passada hem estat reunides totes les comunitats autònomes per establir els criteris de repartiment dels fons que venen de la Unió Europea i ahir va haver-hi un mesa sectorial en la qual el ministeri va establir el nou repartiment de fons.
I, per tant, els anuncie que aquesta mateixa setmana, i una vegada concretada la quantitat assignada a la Comunitat Valenciana, iniciarem els tràmits per a llançar la licitació del programa.

Per últim, destacar la participació en diferents fires, jornades, formació, tallers, moltes d'elles amb el suport del comité d'agricultura ecològica.
Fires en les quals la Comunitat Valenciana ha tingut un paper destacat.
Tal és així que vàrem ser la comunitat convidada a BioCultura 2019.
I en propera edició d'Organic Food Iberia, la Comunitat Valenciana disposarà de diversos espais de debat i d'exposició, ja que ha segut seleccionada com a cas d'èxit de les polítiques públiques, una fita en la fira més important d'Espanya i Portugal del sector ecològic.

Com tots sabeu, moltes d'aquestes fires, per desgràcia, han hagut de ser cancel·lades per la pandèmia.
Però Organic Food Iberia està programada per aquest juny de 2021 i continuarà sent la comunitat convidada perquè pugam exposar aquest cas d'èxit en polítiques públiques en producció ecològica.

També s'ha participat en les habituals fires que es participa a nivell europeu, com Biofach, i a més en altres fires gastronòmiques, com és Mediterránea Gastrónoma i Alicante Gastronómica, a les que després faré alguna referència.

Quant a la segona línia que ha constat de les seues mesures: incentius per la producció primària ecològica mitjançant el PDR; foment de l'associacionisme en la producció ecològica; millora de les finques i granges orgàniques en diferents accions del PDR; destacar un dels programes més importants d'aquesta línia, que és d'ajudes directes per a la conversió i manteniment de l'agricultura ecològica i que correspon a la mesura XI del PDR per al període 2015-2020, una mesura que tenia 22 milions d'euros previstos inicialment i que amb les darreres modificacions i a petició del sector, i vist l'èxit que tenia aquesta mesura, s'ha augmentat fins a 54 milions, dels quals ja s'han convocat 52 i s'han concedit 41.

Dintre de les ajudes a joves productors per a la primera instal·lació, i que corresponen a la mesura VI del PDR, en el període 2016/2019 han accedit a aquesta ajuda un total de 308 nous joves productors ecològics per un import total d'11,8 milions.

Quant a productors ecològics, dintre de la mesura IV del PDR, d'inversions en explotacions agràries, són 150 productors ecològics els que han accedit a aquesta ajuda per un total de 4 milions.

Destacar que hi ha també en total altres dotze ordre d'ajudes en total, a les que d'alguna manera es prioritza i es dona major puntuació a la producció ecològica.

I, per últim, destacar que en març de l'any passat es va publicar la via de certificació comunitària per a fer-la compatible amb l'agricultura ecològica i els policultius, una demanda del sector que suposava un fre per al desenvolupament de la producció ecològica i que ha sigut possible gràcies a la col·laboració del sector i de les comunitats de regants i que suposarà un impuls més per aquelles zones on per problemes amb la fertirrigació hi havia dificultats per a compatibilitzar-la en l'agricultura ecològica.

Quant a la tercera línia ha comptat amb les següents mesures: fomentar la comercialització de productes ecològics valencians; fomentar la transformació i elaboració d'aliments ecològics, destaca en aquesta línia també la participació en les fires més importants d'Europa de productes ecològics i l'augment de la presència dels operadors ecològics de la Comunitat Valenciana amb fires gastronòmiques.

També per a la participació de les fires, uns dels criteris de valoració és treballar amb productes de qualitat diferenciada valencians, entre d'ells l'ecològic, i veient com cada vegada més aquests productes, que representen la màxima excel·lència qualitativa valenciana, tenen una major presència a les fires.
Són productes que estan emparats per la marca «Molt de gust», una marca que ja té presència destacada en aquestes fires i que té un espai propi en Mediterránea Gastrónoma, amb un espai a més específic, per les vesprades, que es diu el «Tardeco», dedicat als productes ecològics amb certificació del Comité d'Agricultura Ecològica de la Comunitat Valenciana, i amb un espai també específic que tindrà en Alicante Gastronómica.

Destacar que en este període s'han concedit 25 projectes de la línia del PDR d'inversions en millora de les condicions de transformació i comercialització per un valor d'1,1 milions, i 5 projectes de valorització de productes de qualitat diferenciada per 120.
000 euros, dintre de l'Ordre 21/2018, de valorització de productes de qualitat diferenciada.

Al 2017 traguérem el Decret 201/2017, de venda directa i de proximitat de productes primaris i agroalimentaris, que actualitzava una normativa obsoleta en matèria de regulació higiènico-sanitària i que perjudicava clarament les xicotetes empreses familiars o als xicotets productors a l'hora de transformar i comercialitzar els seus productes, sent una de les més restrictives d'Europa.

En estos moments, i una vegada aprovat el Reial decret 1.
086/2020, pel qual es flexibilitzen i s'adapta la normativa europea en normes higiènico-sanitàries, s'està treballant en l'adaptació i el desenvolupament del Decret 201/2017, la qual cosa facilitarà encara més en les nostres productors i artesans agroalimentaris que puguen transformar i comercialitzar els seus productes amb totes les garanties de traçabilitat alimentària.

És evident i és clarament prioritària la seguretat alimentària, però va ser una prioritat d'aquesta direcció general la lluita contra el frau alimentari, perquè volem garantir que el consumidor menge sa, però també que tinga les garanties de saber que el que menja és efectivament el que li venen.
Anem a ser molt exigents i a perseguir el frau en tota la cadena alimentària i estudiar totes les estratègies possibles perquè el consumidor puga fer una compra conscient.

En eixe sentit, estem treballant en un conveni amb l'INIA per a desenvolupar nous etiquetatges i estudiar la percepció del consumidor front a ells, perquè puguen tindre major informació possible, clara, concisa, concreta del contingut del que compren i fer, com he dit, una compra responsable i conscient, sense que siga induït a l'error a l'hora de comprar un producte.

Quant a la quarta línia que s'ha contat amb les següents mesures: desenvolupament de la transferència del coneixement i la formació en agroecologia i producció ecològica; desenvolupament de l'I+D+I i agroecològica; foment i protecció dels recursos agrogenètics valencians; millora de l'assessorament en agricultura ecològica.
S'han realitzat 208 cursos a 3.
900 alumnes sobre diferents temàtiques en l'agricultura ecològica, tant generals com tècnics.
Molts d'aquests cursos s'han realitzat a petició de diferents institucions, organitzacions o pels propis productors, i a la pandèmia hem incorporat, evidentment, el format online als mateixos, que ampliarà encara més el nombre de beneficiaris dels cursos.

S'ha dissenyat també el Pla de diversitat agrària valenciana, en el que s'ha incorporat el catàleg de varietats tradicionals d'interés agrari, amb més de cinquanta varietats.
Un catàleg que va a ser a més incorporat en la passada edició de València Cuina Oberta en l'elaboració d'alguns plats que oferiren alguns dels restaurants participants.

A més a més, s'han concedit 30 projectes per valor de 300.
000 euros, mitjançant l'Ordre 28/2018, per al foment de la innovació tecnològica, a través de la convocatòria de finques col·laboradores per a desenvolupar la investigació en agricultura ecològica, col·laboració amb el sector; i amb l'Ordre 3/2018, d'ajudes de cooperació, s'han concedit 20 projectes d'innovació cooperativa de temàtica agroecològica per un total de 1,2 milions.

Entre els convenis d'investigació, destacar el conveni amb la Universitat Politècnica de València per a facilitar ferramentes tècniques per al control biològic de plagues al camp valencià, i gràcies al qual s'ha pogut sintetitzar la feromona del cotonet de les valls per al seu control.

I el conveni amb la Universitat Miguel Hernández i l'Ajuntament de València per a facilitar l'agrocompostatge, amb més de cent punts a la Comunitat Valenciana.
I, gràcies al primer, es disposa d'una app molt senzilla, a través de la qual es pot guiar a qualsevol persona inexperta en la quantitat de diferents matèries a utilitzar per agrocompostar.
Com saben, l'agrocompostatge és un limitant per a la producció ecològica i per al creixement que està tenint en la Comunitat Valenciana, pel que aquesta ferramenta és una eina fonamental i bàsica per al seu desenvolupament.

I, per últim, la quinta línia, que ha comptat amb les següents mesures: millora de la governança i la interlocució amb el sector; millorar la certificació de la producció ecològica valenciana; foment de la producció ecològica en l'entorn educatiu; recolzament de les polítiques ambientals de la Generalitat valenciana dintre de l'àmbit de la producció ecològica; inclusió de les polítiques socials i integració de la Generalitat valenciana dintre de l'àmbit de la producció ecològica; promoció de la producció ecològica i dinamització de les activitats agràries sostenibles en zones rurals i d'especial interès, destaca l'Ordre 29/2017, d'ajudes a la certificació i producció ecològica i a la participació per primera vegada en règims de qualitat, la qual arriba en estos moments a 1.
500 beneficiaris, amb 1,3 milions, i va creixent cada any.

I en relació amb altres línies i ajudes, s'ha realitzat una gran quantitat d'activitats en l'entorn educatiu, com ara: horts escolars, seminaris o menjadors, la ja coneguda col·laboració amb la Conselleria de Sanitat per al Decret de venda de proximitat, però també amb altres actors, com ajuntaments, altres direccions generals o conselleries, diputacions o el sector Horeca.
Un sector que és un sector fonamental ja que són prescriptors dels nostres aliments.
I els anuncie que en estos moments treballem amb una ordre d'ajudes al sector perquè introduïsquen productes de qualitat diferenciada a les seves cartes.
En estos moments tenim l'ordre molt avançada, s'està treballant amb el sector per concretar-la, i en breu la llançarem per a començar tots els tràmits administratius i que puga ser convocada al 2021.

Per últim, hi ha un actor fonamental en tota aquesta tasca, que no podem deixar fora d'aquesta intervenció i d'aquest treball, i que és el Comité d'Agricultura Ecològica de la Comunitat Valenciana, el nostre propi organisme de certificació i que ha sigut reforçat per a millorar les seues estructures de gestió i poder fer front al creixement que estem tenint en aquests moments i per donar assistència deguda als nostres operadors.

Evidentment tot aquest esforç, tant normatiu, com econòmic, normatiu amb la realització, no d'eixes modificacions d'eixes 12 ordres d'ajudes que feia referència, sinó que en total han sigut 32 ordres, decrets o resolucions que s'han fet noves o que s'han modificat per a potenciar la producció ecològica, han tingut uns resultats que són el que fan que el sector ecològic en estos moments tots fiquen el focus en la Comunitat Valenciana.

He portat unes poquetes gràfiques, no moltes, però crec que són molt indicatives del creixement que s'ha tingut i la relació que ha tingut amb el primer Pla de producció ecològica.
En esta primera gràfica, quant a superfície ecològica, la Comunitat Valenciana ha passat de 80.
996 hectàrees en 2016 a 146.
767 hectàrees, el que suposa un creixement del 81,2 % en este període.

Quant a operadors ecològics, operadors ecològics són totes les persones, empreses, tant transformadores, productores, importadores que estan certificades.
Quan a operadors aquest inclou, com ja he dit, tota aquesta gent, hem passat de 2.
354 operadors al 2016 a 3.
545 al 2020, el que suposa un creixement del 50,6 % durant el període del pla.

I quant a indústria, per últim, una altra dada significativa és que hem passat de les 1.
060 que hi havia en 2016 a les 1.
930 de 2020, el que suposa un creixement del 82,1 %.

Per donar algunes dades generals i comparar-les un poc amb el que suposa el sector de l'agricultura ecològica en la Comunitat Valenciana al respecte del que és el conjunt de l'Estat espanyol, que crec que es prou significatiu dels resultats tan positius que estem tenint en la Comunitat Valenciana, el sector ecològic de la Comunitat Valenciana ha generat en 2019 un volum de negoci -done les dades de 2019 perquè l'últim informe del ministeri, que és de novembre de 2020, que fa la comparativa nacional, les dades porten un any retràs, i per fer la comparativa done les dades de 2019, però en 2020 evidentment són superiors-.
En 2019 el volum de negoci va ser de 818 milions i en 2018 foren de 452,4 milions, el que suposa en eixe any un 25 % del volum total del valor de consum de productes ecològics en tota Espanya.
És a dir, la xifra en Espanya era del voltant -no tenia la dada ací, però bé- d'uns 1.
500 milions d'euros i quasi la quart correspon a la Comunitat Valenciana.

La mitjana nacional en superfície ecològica va créixer en 2019 un 4,8 i la Comunitat Valenciana va créixer al mateix període un 11,7.

Quant a la mitjana nacional d'operadors ecològics, va créixer un 7,4 la mitjana estatal, mentre que a la Comunitat Valenciana va créixer un 13,1 %.

En estos moments estem duplicant per dos els percentatges de creixement de la mitjana nacional i ja som la quarta comunitat autònoma més important en producció ecològica, per darrere d'Andalusia, Castella-la Manxa i Catalunya, que estaven molt per davant de nosaltres en 2015 i ja estem molt a prop d'elles, a pesar que la dimensió en termes absoluts és incomparable per la seua dimensió, evidentment.
Però la que més creix en estos moments, i és una dinàmica que estem liderant els últims anys, és la Comunitat Valenciana, i a més coincidint amb al I Pla valencià de producció ecològica.

A més a més som la segona comunitat amb major nombre d'activitats industrials dedicades a la producció vegetal, per darrere d'Andalusia.

I un altre fet a destacar és que l'agricultura ecològica en la Comunitat Valenciana està generant més perspectives entre les persones joves i les dones, que volen incorporar-se a l'activitat agrària.
De fet la dona està jugant un paper destacat en este sector i ja supera un 24,5 % del total de productors.

Per últim, destacar que, al final, l'agricultura no podria ser el que és, si no fora per les persones que treballen en ella, i estos resultats no serien el que són, si no fora pel sector tant potent i agrari i ramader que tenim en aquesta comunitat, un sector que va participar activament en l'elaboració d'esta pla i un sector que està participant activament en l'elaboració del segon pla de producció ecològica de la Comunitat Valenciana, un pla que va iniciar en desembre de l'any passat els treballs de participació a diferents tallers, a l'igual que es va fer en el primer pla; que estan acabant, ara mateix, en este mes, estos tallers; que, al final d'abril, tindrem l'informe sobre els resultats i l'anàlisi DAFO que s'està realitzant.
I la voluntat és poder portar a aquesta cambra la presentació d'eixe segon pla que, en els termes que tenim plantejats, estarà a finals de maig d'enguany.

Res més.
Estic a la vostra disposició per a resoldre els dubtes, qüestions que puguen plantejar, tant els diputats i diputades d'aquesta comissió.

Moltes gràcies.

La senyora vicepresidenta:

Moltes gràcies, senyor Torres.

A continuació, donem pas al torn d'intervenció dels grups parlamentaris i començarem amb la senyora Beatriu Gascó, d'Unides Podem, per un temps màxim de 4 minuts.

Quan vullga.

La senyora Gascó Verdier:

Bon dia.

Moltes gràcies, presidenta.

Bon dia, senyories.

I molt bon dia, senyor Torres.
Una alegria tindre'l ací de nou i poder dialogar amb vosté hui.

Primer que res, vull mostrar la meua solidaritat amb els llauradors i llauradores de la Plana Baixa de Castelló, que han sofert, el diumenge, una pedregada aparentment desastrosa, que algunes organitzacions avaluen com a…, amb pèrdues de més de vint-i-cinc milions d'euros i vull fer-los arribar, des d'ací, la nostra solidaritat.

M'ha agradat molt i quasi diria que m'emociona escoltar un directiu de la Generalitat Valenciana parlar de conceptes pels quals jo vaig estar dedicant la meua vida professional, abans d'entrar en estes Corts, com són la sobirania alimentària o l'agroecologia, conceptes que, en efecte, a nivell institucional, no estan encara…, no s'adapten i no s'adopten, sobretot, però que crec que tenen un llarg camí, sobretot perquè naixen de la voluntat de les organitzacions agràries de sentit comú en la forma en què es dirigixen les polítiques agràries a nivell internacional, però també en el local i en el regional o autonòmic, com és el nostre cas.

També he de destacar l'economia circular, com vosté ha volgut parlar, no?
, que és per a nosaltres, per al Botànic, una matèria molt sensible i, de fet, per això hem impulsat una proposició de llei des d'estes Corts en què s'entenga com les matèries primeres han de ser reintegrades a la terra, no?

Enhorabona per tot el treball que ens ha presentat hui, que estan fent i que estan consolidant, al final, un sector que hauria d'haver sigut sempre i que ara, finalment, és prioritari dins del món agrari i del món rural, com és el sector agroecològic o de l'agricultura ecològica.

El primer pla, en efecte, es va destacar per la seua participació massiva, jo diria.
Jo vaig tindre l'oportunitat d'estar en la primera fase i va ser, realment, molt interessant.
Sé que estan treballant en el segon pla i crec que tots els anuncis que ens ha portat hui ací obrin una finestra d'encara més llum, més esperança encara per a este sector.

M'agradaria saber… Bé, enhorabona també per una qüestió que nosaltres hem treballat molt i, bé, últimament s'ha debatut una altra volta ací, que és la integració en els menús d'eixos percentatges d'ecològic.
Jo m'imagine que eixe ecològic també s'estarà treballant per a que siga local, no serà un ecològic que ens vinga d'Amèrica Llatina o d'Àsia.
Volia saber com van a garantir que eixos percentatges de productes ecològics que volen incloure en els menús siguen també locals.

Volia també saber si s'està verificant el compliment d'eixa guia de fertirrigació comunitària perquè, en efecte, és una de les qüestions que afecta a la producció, doncs, perquè quan fan la fertirrigació per a tot el món, doncs, els ecològics moltes voltes es queden a banda i pel vist, doncs, al final, patixen horaris no tan fàcils de complir com la resta, etcètera.

M'ha alegrat molt sentir parlar de la lluita contra el frau alimentari.
I, en eixe sentit, m'agradaria saber com pensen fer-ho perquè és, en efecte, una qüestió difícil.
I, en particular, hi ha un producte pel qual s'està treballant a nivell estatal i a nivell europeu, però ací, a la Comunitat Valenciana, té una importància enorme, que és el de la mel.
Aleshores, volia saber com anem a treballar perquè els apicultors valencians i, sobretot, els que fan ecològic puguen ser etiquetats sense la invasió de mel xinesa, com vosté sap que és un dels problemes.

Finalment, el tema de la formació és central, en efecte, per al futur del sector agrari valencià i per a atraure eixe relleu generacional que posa en risc la nostra sobirania alimentària com a poble.
Aleshores, volia saber si estan treballant també junt amb la conselleria d'educació per a assegurar que els cursos siguen integrats en tots els nivells, que siguen especialistes…

La senyora vicepresidenta:

Moltes gràcies, senyor Gascó.

La senyora Gascó Verdier:

…però dins de l'educació…

La senyora vicepresidenta:

Moltes gràcies.

La senyora Gascó Verdier:

…-sí, acabe de seguida-…

La senyora vicepresidenta:

Sí.
És que ja se n'ha passat

La senyora Gascó Verdier:

…-sí, sí, gràcies- dins de l'educació reglada.

Moltes gràcies i, bé, espere les seues respostes.

La senyora vicepresidenta:

Moltes gràcies, senyora Gascó.

A continuació, té la paraula el senyor Nadal, en representació del Grup Parlamentari Compromís, per un temps màxim de 4 minuts.

El senyor Nadal Sendra:

Moltes gràcies, senyora presidenta.

Moltes gràcies, senyor Torres, per la seua exposició d'este primer pla valencià de producció ecològica.

Bé, sempre està molt bé que vinga algú com vosté ací a donar-nos bones notícies.
En este cas, pense que són bones notícies tot el que ens ha estat relatant.
Entenem, des de Compromís, que un dels factors més importants, quan vam entrar en el primer govern del Botànic, era el de generar un nou paradigma productiu per al nostre poble i, dins d'este nou paradigma, ha d'estar, evidentment, l'agricultura ecològica i també pensem que com un dels més importants.

Ha donat vosté dades que pensem que són interessants i que afirmen que, realment, en voluntat política, es poden anar canviant les coses i, sobretot, quan ho comparem, diguem-ne, en altres comunitats autònomes i amb una tradició brutal d'agricultura ecològica, comparat amb el que hem fet nosaltres, no?
, i com s'ha anat recuperant; en només quatre anys, com s'ha anat recuperant, com hem anat pujant en superfície i en producció.

No sé si ha fet vosté referència… Sí que ho ha dit un poc pel tema de l'ocupació juvenil, perquè no s'han donat dades.
Jo, farà cosa d'un parell d'anys, vaig vore una portada del diari Información que era molt interessant, que deia que, en una enquesta de població activa, on més havia abaixat l'atur i més s'havia generat ocupació era en el calcer i en l'agricultura ecològica, això pel que feia a la província d'Alacant, no sé si en altres províncies, però era molt curiós això que, per primera volta… i no és una qüestió que l'agricultura ecològica la comparem amb ella mateixa, amb la que teníem abans o amb la que tenim en altres llocs d'Espanya, sinó que l'agricultura ecològica era un factor de primer ordre de creació d'ocupació comparats amb altres sectors, no?
Amb la qual cosa, pensem que ja és molt bona notícia i més si tenim en compte que feia segles que no…, bé, no havia vist mai una notícia que posara l'agricultura com a una creació d'ocupació; això pareixia una cosa realment utòpica, no?

Ha parlat vosté dels menjadors públics.
Ja sabíem que estava treballant vosté i des d'altres sectors de la Generalitat a implementar agricultura ecològica i de proximitat en els menjadors públics, però ens alegra que ho diga i que s'està treballant en clàusules socials i en clàusules ambientals, és el que vol la majoria de la població valenciana i per això ho hem aprovat ací, en este Corts, els diferents partits del Botànic.
Em fa gràcia perquè, des del Partit Popular, deien que eso es una cosa que…, que això és una cosa que sona bé a les orelles de la gent i per això vostés estan marejant la perdiu dient-ho; però jo crec que és interessant que parle vosté d'eixos plecs de condicions d'eixos decrets que faran una realitat allò que la majoria de la població valenciana vol i que, evidentment, sense compra pública, no pot haver ni agricultura ni pot haver producció pròpia, pràcticament, en el món globalitzat en què vivim, en ningun sentit, no?

És molt important també, pensem, el tema de… Vosté ha parlat de les fires gastronòmiques i tal.
Perquè, clar, dona la sensació que ací tenim el turisme per castic, però no hem sabut traure-li rendiment i que ara es comença i que, en comarques com la meua, la Marina Alta, a fomentar el producte de qualitat i el producte ecològic i el producte propi, també per a potenciar a partir del turisme, no?
Però pensem que eixa és una faena que encara queda molt de recorregut per fer.
Pensen vostés en una ciutat com València, com Castelló, com Alacant, ciutats grans, on el 99,9 % dels bars i tal, doncs, no tenen res d'ecològic, no?

Per a acabar, dos preguntes.
La primera és…, vosté ha parlat del tema de la fertirrigació comunitària.
No sabem si el tema este, fins que s'ha imposat la guia, realment, té a vore que la major producció que hi ha d'agricultura ecològica siga de secà.
M'agradaria que ens explicara un poquet com s'encara la modernització de regadius, des del punt de vista de l'agricultura ecològica, i alguns problemes que hi ha hagut, no?
, en el tema de la fertirrigació…

La senyora vicepresidenta:

Moltes gràcies, senyor Nadal.

El senyor Nadal Sendra:

…I també volia preguntar-li sobre el tema de ramaderia ecològica i tot això, encara que vosté no sé si ho toca molt, però m'agradaria que ens parlara un poc d'això.

Moltes gràcies.

La senyora vicepresidenta:

Moltes gràcies, senyor Nadal.

A continuació, té la paraula, per un temps màxim de 4 minuts, el senyor Calvo, del Grup Parlamentari Socialista.

El senyor Calvo Alfonso:

Muchas gracias, señora presidenta.

Buenos días lo primero, señor Torres.

En primer lugar, agradecerle esta comparecencia, como no puede ser de otra forma, y todas las explicaciones que acaba de darnos.
Y no cabe duda de que el primer plan valenciano de producción ecológica supone un avance en las políticas enmarcadas dentro del Pacto Verde Europeo y en las estrategias de «De la granja a la mesa».

Al margen de aspectos más generalistas, me gustaría destacar dos cuestiones concretas y, al mismo tiempo, creemos que fundamentales.
La primera, la importancia que tiene la educación a la hora de asentar las bases del consumo de producto ecológico.
Somos conscientes de la tarea de concienciación que entre todos y todas tenemos y debemos de desarrollar y, sin duda, es uno de los mejores focos para incidir, pues, deben ser los comedores escolares.
Y, por ello, hace escasamente una semana aprobamos también una iniciativa semejante en esta cámara, para transformar el menú de los colegios en uno más saludable y justo, impulsando así la transición agroecológica del sistema alimentario.

Y, en referencia al segundo punto, me gustaría destacar, como no puede ser de otra forma, la puesta en valor y la promoción de la joya de la corona, es decir, las claves del éxito del vino y el cava en la modalidad ecológica.
En los últimos años el aumento de superficie de viñedo certificado no ha parado de crecer, hasta convertirse en el cultivo con mayor superficie ecológica en toda la Comunitat Valenciana, con más de trece mil doscientas hectáreas, que se dice pronto, principalmente en zonas como el Vinalopó Mitjà, pero, muy especialmente, la de Requena-Utiel.

Como me consta que conoce, por el interés y compromiso que ha demostrado con el sector y también con el asunto del cava, no hay misterios y las claves son las bondades climáticas de la región, pues esas bondades climáticas no se dan en ninguna otra zona productora de cava en España, y se han convertido y han convertido a toda una comarca en un referente nacional e internacional en producción ecológica, así que aprovechémoslo.
Además, si hacemos referencia al número de productores que se dedican a la uva de vinificación, el crecimiento ha sido del 43,3 %, que se dice pronto también.
Estas cifras demuestran que el vino ecológico es el sector con mejor y mayor proyección de todo nuestro territorio y que entre todos los consumidores cada vez existe una mayor tendencia y conciencia en el consumo de productos ecológicos y el vino y el cava no son ajenos a esta corriente.

Estamos ante un producto de extrema calidad.
En esas viñas, los agricultores se preocupan infinitamente de proteger el medio natural, como resalta, constantemente, Félix Cuartero, amigo personal y presidente de Proava.
Y, por cierto, si me lo permite, le haría una sugerencia: confíe plenamente en el criterio de Félix, no conozco a mucha gente que sepa más que él de la materia que hoy nos ocupa y de viticultura.

Ha mencionado, como uno de los pilares fundamentales del plan, el papel de las ferias y que, obviamente, en el último año se han tenido que cancelar, a consecuencia de la pandemia, pero consideremos que han sido fundamentales y nos están permitiendo dar un paso más para posicionar y promocionar un sector clave en la agricultura ecológica como es el del vino y el del cava.
Concursos como el I Certamen de vino ecológico de la Comunitat Valenciana ayudan a visibilizar los excelentes caldos que somos capaces de elaborar en nuestro territorio, por lo que hay que seguir desarrollándolos.

Y termino ya.
Y me gustaría transmitirle, señor Torres, nuestro respaldo en seguir fortaleciendo las cadenas de distribución directas y locales y apostar de manera decidida por la compra pública alimentaria, ecológica, local y de proximidad.
Y, por favor, también con productos procedentes de animales que no hayan sido maltratados, de esa forma, poniendo en valor por primera vez en una administración niveles de bienestar en aquello que consumimos.

Nada más.
Muchas gracias.

La senyora vicepresidenta:

Moltes gràcies, senyor Calvo.

A continuació, té la paraula per un temps màxim de 3 minuts el senyor Aguirre pel Grup Parlamentari Vox.

El senyor Aguirre Larrauri:

Sí.
Buenas tardes o buenos días, señor Torres.
(Tus)

Darle la bienvenida y agradecerle su presencia en esta comparecencia.

Y (tus) perdón, y sí decirle que, efectivamente, por lo que hemos visto y lo que habíamos visto en prensa sobre este tema, la superficie acogida a certificación ha tenido unos fuertes incrementos de hectáreas, de alguna manera, respaldados, supongo, por este primer plan.

La duda que me surgía a mí al ver todos estos artículos de prensa y la información sobre este tema es, de toda esta superficie, ¿qué producciones se venden verdaderamente como ecológico?
Me da la impresión de que es quizá la asignatura pendiente que tenemos en este tema.
Somos capaces o estamos siendo capaces de producir, de incrementar nuestra superficie de agricultura ecológica certificada, pero tenemos algún problema para su comercialización.
Que, por hablar de las zonas más cercanas, quizá aquí tenemos, disponemos de los mercados como el de Meliana o el de Godella, pero no sabemos qué pasa, por ejemplo, con los mercados valencianos de cercanías o el mercado ecológico que no terminan de ponerse en marcha -me refiero a la ciudad de Valencia.

Por otra parte, efectivamente, pensamos que se han incrementado mucho las producciones ecológicas de viñedo y de frutos secos, pero que la mayoría de estas producciones se venden como convencional, no se venden como ecológico.
Entonces, nos gustaría saber también si, como en algunos sitios nos dicen, solo se certifican algunas producciones para conseguir esa subvención, aunque luego, lamentablemente, se tiene que vender como producción convencional.

También una duda, de la que algo se ha hablado por aquí, ¿cómo se comportó el mercado de los productos ecológicos en el pasado año con la crisis del COVID?
Creo que es otro problema que tenemos que, bueno, esperemos que se pueda solucionar con la vacunación y con los medios que se están poniendo ahora mismo.

Verdaderamente aplaudimos que se incremente el número de hectáreas de producción ecológica.
Y queremos saber eso, ¿cómo se podrían poner en marcha esos mercados para poder difundir, de venta directa o en fin?

Otra duda que tenía.
¿Qué impresión tiene usted…?
Consideramos que es un técnico solvente y queríamos saber ¿qué impresión tiene de la confusión que llevará a la opinión pública el tema de los ecoesquemas, de la utilización del término eco utilizado por el ministerio y que no se refiere a producción ecológica, como usted sabe?
Entonces, hemos estado viendo los ecoesquemas previstos de momento, los ecoesquemas provisionales, y pensamos que la producción ecológica no está recogida como un ecoesquema en sí, por sí mismo, vamos.
Entonces, queremos saber…, los ecoesquemas que se recogen son más alguna práctica que también se realiza en la agricultura convencional.

Y básicamente es esto.
Gracias.

La senyora vicepresidenta:

Moltes gràcies, senyor Aguirre.

A continuació, té la paraula per un temps màxim de 3 minuts el senyor Tormo en representació del Grup Parlamentari Ciudadanos.

El senyor Tormo Moratalla:

Gracias, señora presidenta.

Señor Torres, un placer verle aquí, aunque sea en este lado de la figura de político, de gestor en este caso.

Se atribuye a Sócrates la famosa frase: «Solo sé que no sé nada».
Luego, algunos castizos añaden: y porque te lo han dicho.
Hace muy poco tiempo, de agricultura ecológica no sabía nadie prácticamente nada.
Nosotros nos asesoramos con aquellos que saben más que nosotros de esto, con los sindicatos, asociaciones agrarias, AVA-Asaja, la Unió.

Y nos decían la tremenda dificultad, que a usted le consta, de convertir la agricultura tradicional en agricultura ecológica, sobre todo cuando las herramientas de que uno dispone para luchar contra aquellos vectores de enfermedad y, en fin, que ponen frenos y palitos en las ruedas del desarrollo de la agricultura en general, y la ecológica en particular, son cada vez menos.

Otro de los frenos que había, de las dificultades que había y hay, son las diferencias que tienen algunos otros países competidores en poder actuar con estos elementos que nosotros no tenemos aquí y que hemos discutido muchísimo sobre el particular.
Por lo tanto, cuando uno va a la guerra y le atan un brazo a la espalda es más complicado obtener la victoria, que no es otra, en este caso, que un desarrollo de la agricultura ecológica.

Mire, yo no soy muy dado a ponerme medallas, ni siquiera las que me corresponden.
Y esta, es cierto que en el año 2015 ya lo propusimos, y no me canso de decirlo, su grupo y el mío, es decir, una mejor implementación de las medidas que desarrollaran la agricultura ecológica y se aprobó.
Pero no podemos olvidar que este plan del que estamos hablando tiene causa del año 2013 y a cada uno lo suyo, el año 2013 ustedes no gobernaban.
Y ha sido un desarrollo no exclusivamente del 2015 a aquí, sino también del 2013 al 2015.

Y los datos básicamente son buenos, pero hay algo que me llama poderosamente la atención.
Los porcentajes de crecimiento, tanto en número de productores como de operadores, del año 2000 al 2012 son del 10 %, mientras que del 2013 al 2019 son del 5 %, la mitad.
En las cifras de operadores ocurre prácticamente lo mismo: del 2000 al 2012, 10 %; del 2013 al 2020, 6,37 %.
Y en superficie dedicada a actividad ecológica exactamente lo mismo, unas primeras cifras relativamente buenas y luego se van reduciendo.

Tampoco podemos ser excesivamente generosos cuando nos comparamos con el resto del estado, con el resto de España, donde nuestros porcentajes son menores que en otras comunidades autónomas que también nos hacen la competencia en producción ecológica agrícola.

Por lo tanto, es cierto que ha habido un desarrollo, sin duda ninguna.
Claro, cuando uno empieza de cero siempre hay un desarrollo.
Es cierto que la cosa, yo se lo admito, no va mal del todo, pero no es menos cierto que se detecta un freno en ese desarrollo de la agricultura ecológica.
A fin de cuentas, quizás el mercado sea una motivación suficiente para ese desarrollo de la agricultura ecológica y las medidas que ustedes implementan o están implementando quizás no sean todo lo buenas que podrían ser.

Y, simplemente, una apreciación le voy a hacer y ya termino.
He creído entender que el presupuesto para agricultura ecológica de su departamento son 11,6 millones de euros, además, con referencia siempre a política agraria común.
Vamos, 640.
000 hectáreas hay en el campo valenciano, 11,6 millones de euros me parece manifiestamente insuficiente, sobre todo porque esta comunidad autónoma ha pasado de 40.
000 millones de deuda a 50.
000 en seis años y a usted solo le corresponden once millones y medio de euros.

Gracias, señora presidenta.

La senyora vicepresidenta:

Moltes gràcies, senyor Tormo.

A continuació, té la paraula per un temps màxim de 3 minuts el representant del Grup Parlamentari Popular el senyor Barrachina.

El senyor Barrachina Ros:

Muchas gracias, señora presidenta.

Y sea usted muy bienvenido, señor director general.

Una pregunta, que no he debido estar atento, ¿qué porcentaje representa la producción y la venta ecológica respecto al total de venta agrícola en la Comunidad Valenciana?

Da la sensación de que están muy contentos con el resultado de que el pasado año 2020 se abandonasen, solo en cítricos, 556 hectáreas.
Mi pregunta es, ¿conoce usted, señor director general, cuántas hectáreas se abandonaron en el total de la Comunidad Valenciana?
El año anterior, 2019, fueron 2.
225 hectáreas abandonadas, récord de España en 2019 de abandono y récord de España en 2020 de abandono.

He visto en la imagen que además también les preocupan las personas y veía niños en la agricultura.
¿Sabe usted que otro récord nacional de la Comunidad Valenciana es que los agricultores tienen de media 62 años?
Y en su imagen de personas no he visto ningún agricultor de sesenta y dos, de setenta ni de ochenta años.
Por tanto, le pido que aterrice de esa realidad virtual y conozca la verdadera realidad de nuestros agricultores.

Yo no solo quiero solidarizarme, como ha hecho la izquierda, con la Plana Baixa por el apedreo de este fin de semana, 5.
000 hectáreas dañadas, con Moncofar, con La Vall d'Uixò, con Artana, con Nules o con La Vila Vella.
Yo lo que quiero es anunciar iniciativas para que se les dé dinero, porque, si no, el agricultor de Castellón va a pensar que solo de los fondos agrícolas se llevan dinero los hermanos Puig por triplicado.

Usted es director general de Desarrollo Rural y desarrollo rural maneja los fondos por los cuales el último plan de ayudas del grupo de acción local de Els Ports-Alt Maestrat al clan Puig le han dado tres ayudas.
Con la primera empresa, con la empresa Comunicacions dels Ports, hicieron una escisión para pedir una segunda ayuda con más producciones e hicieron una tercera escisión para pedir una tercera ayuda con Lamp Telecom, al final 95.
700 euros -como dirían ellos, clin, clin, clin- subvenciones de fondos agrícolas.
Y el 50 % de los agricultores, de los ganaderos y de los autónomos que pidieron ayudas se quedaron sin ninguna.

Y usted es el director general responsable, ¿le parece razonable?
Porque he visto en primer mérito que han hecho 32 normas, déjennos en paz, 32 normas distintas.
Hagan una buena para la producción ecológica, hagan una buena.
Y, por tanto, le pregunto ¿si le parece razonable que haya quienes se lleven para propaganda tres tipos de ayudas distintos y el resto se queden sin el 50 %?

Y una última pregunta.
¿Le parece también razonable que los expedientes de las antiguas ayudas de los hermanos Puig ya no estén en el grupo comarcal, sino que la conselleria se los llevase a sus despachos oficiales?
¿Si esto es habitual?
¿Si sucede siempre o solamente en el caso del tiempo en el que los hermanos Puig se llevaron ayudas?

Muchas gracias, señor director general.

La senyora vicepresidenta:

Moltes gràcies, senyor Barrachina.

A continuació, és el torn de paraula del senyor Torres per temps il·limitat per a respondre a totes les qüestions plantejades.

Quan vosté vullga.

El senyor director general de Desenvolupament Rural:

Sí.
Moltes gràcies.

Bé, agrair les preguntes i les qüestions que m'han formulat tots els diputats i diputades i la voluntat d'aclarir totes aquelles qüestions… Aniré per grup parlamentari, encara que algunes se solapen.

Des del Grup Unides Podem, és evident la dificultat en l'elaboració ara d'este segon pla, degut a la pandèmia, en la participació, però gràcies a les noves tecnologies hem pogut fer pràcticament les mateixes reunions i, a més, amb un volum més extens de gent que en el primer pla.
I, bé, en este segon pla ja estan eixint algunes de les qüestions que s'han plantejat ací, que no es tocaven tant en el I pla de producció ecològica, i que ara aniré comentant.

Però, bé, preguntava pel tema dels menús escolars, però també en residències i, bé, també en hospitals, en càterings públics.
El que s'està treballant ara és el foment del consum de la producció ecològica i el consum de productes de proximitat.
Quant a productes, evidentment, no es pot ficar en un plec de condicions que els productes seran d'un municipi o d'una comunitat autònoma perquè han de ser plecs de condicions oberts.
Però sí que és cert que a través de clàusules ambientals, com per exemple pot ser la petjada de carbó o el número d'intermediaris, acotem que aquests productes cada vegada siguen més de proximitat.

I si sumem que eixos productes han de ser ecològics i de qualitat diferenciada, sumant totes les marques que tenim com la de «Molt de gust», on anem traient totes les IGP i totes les denominacions d'origen, però també la de Parcs Naturals o la de Peix de Llotja que són marques pròpies de la marca CV, són marques pròpies de la Comunitat Valenciana, anem acotant perquè cada vegada eixos productes siguen, doncs, del nostre entorn i siguen productes locals i valencians.

Quant al compliment de la Guia de fertirrigació, en estos moments encara no s'està provant la mateixa guia perquè en estos moments encara s'està ficant en marxa.
Es va presentar en març i n'hi ha plantejades tota una sèrie d'activitats amb comunitats de regants i el sector ecològic amb el Comité d'Agricultura Ecològica per poder implementar eixes recomanacions que es fan en eixa guia.

I aprofite per respondre al diputat de Compromís, que m'ha preguntat pel tema de la fertirrigació i d'aquesta guia.
Un dels problemes que s'estaven trobant i que es troben a dia de hui en les zones de regadiu era que, per culpa d'aquesta fertirrigació, era molt difícil convertir-se en agricultura ecològica pels residus que sol deixar.
Moltes vegades la fertirrigació no ecològica convencional que sol fer.
I ha sigut un fre i continua sent un fre i, gràcies a aquesta guia, es pretén que es puga eliminar eixe fre que ha fet que, com hem vist també, molts dels cultius de secà són els que principalment han anat a la certificació en ecològic i els cultius de regadiu encara estan un poquet endarrerits.

I aquesta guia, que era una demanda del sector, que s'ha treballat amb el propi sector, s'ha treballat amb les pròpies comunitats de regants, estem convençuts que serà un avanç en este sentit.

Ha parlat de frau alimentari.
El frau alimentari s'ha perseguit i es perseguirà sempre.
Però la pròpia Unió Europea ha rectificat en algunes qüestions, perquè des de les vaques boges la Unió Europea va ficar el focus molt centrat en la seguretat alimentària.
I està bé, la seguretat alimentària és evident que la fan altres departaments, s'ha ficar eixe focus, s'ha de mantenir ficant el focus.

Però tota la legislació havia anat emparada sobretot a la lluita contra la seguretat alimentària i s'havia deixat un poc apartat el que és el frau alimentari.
I tots som conscients de normatives en etiquetatge que van modificant-se, que si light ha d'incorporar açò, que si tal, que si sucres… i que van modificant-se i la pròpia Unió Europea està treballant en estos moments de quina manera pot facilitar al consumidor que tinga un consum més conscient i saber què és el que està consumint.

I mos està donant ferramentes també a les comunitats autònomes i als propis estats perquè pugam perseguir amb més pressió eixe frau alimentari que al final estem parlant de milions i milions d'euros que s'estan escapant per eixa via.
I, evidentment, és una assignatura que…, jo no sé en altres comunitats, però en esta comunitat autònoma va a ficar-se un èmfasi especial en lluitar contra eixe frau alimentari i, sobretot, en donar instruments als consumidors per a saber què és el que estan consumint.

Parlava del relleu generacional i de la formació i aprofite per a respondre també a alguns diputats també d'altres grups.
Quant al relleu generacional, estem veient -ho he dit en la meua presentació- que en el sector ecològic és precisament un sector on s'està incorporant gran part dels jóvens.

Donava la dada d'11,8 milions en la mesura VI, que és la d'incorporació de jóvens.
Però en eixa mesura hi han convocats i executats 22 milions.
Adoneu-se, el 50 % de la gent que ha accedit a eixa ajuda de jóvens ha anat a l'ecològic.
Per tant, és un sector que està tenint una forta presència en la gent jove, precisament perquè és un sector innovador, és un sector nou, transformador que cada vegada està incorporant més la tecnologia i que és un sector que atrau al sector jove, també pels seus nivells de rendibilitat.

I és un sector al qual no li poden donar l'esquena.
Podem dir que hi han altres sectors i que, per tant, este l'hem d'abandonar, la qual cosa seria un absurd.
Un sector que està creixent en estos nivells -no soles en la Comunitat Valenciana, sinó en altres territoris també- crec que és un sector que s'ha de promocionar i la gent jove està demandant que eixe sector, a l'igual que les dones.

Quant al diputat de Compromís, ja he respost al tema dels jóvens.
També el tema dels plecs de condicions, que parlava de com anem a fomentar la compra pública en els menjadors escolars.
Bé, a través dels plecs de condicions, el decret d'alimentació sostenible incorporava uns percentatges per al desenvolupament del decret que s'està treballant ara, incorporarà uns plecs de condicions d'obligat compliment, en el qual s'especificarà ja punt per punt quin tipus de productes han de portar, quina tipologia i en què ha d'estar configurat un menú, segons també a quin públic vaja dirigit.
Perquè, evidentment, no és el mateix un menú escolar que un menú en un hospital o en una residència.

I això és el que s'està treballant ara en una taula intersectorial, en la qual estan totes les conselleries implicades.
Però, a més, s'ha creat una taula sectorial, en la qual estan diferents organitzacions que estan involucrades en el tema de l'alimentació sostenible i que estan, evidentment, assessorant-mos i diguent-mos per on hem d'anar orientant els passos perquè pugam tindre una compra pública innovadora, ecològica, sostenible i sana, i a més que siga amb productes evidentment locals.

Quant a la ramaderia ecològica, no ho he ficat en esta presentació, perquè és d'aquest any i s'ha iniciat el període del primer de producció ecològica, però era una assignatura pendent i aquest any -vostés ho han votat en els pressupostos- hi ha una ajuda per a la ramaderia extensiva ecològica en la Comunitat Valenciana, una ordre que ja s'ha tramitat i que en breu que es convocarà per a promoure evidentment una assignatura pendent que teníem, que era la de la ramaderia ecològica.

I hi han altres elements que ajudaran a la ramaderia ecològica, com és el decret de venta directa i el nou reial decret que he anomenat abans de flexibilització de normes higienicosanitàries que permeten, per exemple, incorporar els escorxadors mòbils, que eren, per exemple, un dels limitants a l'hora de matar animals en escorxadors de baixa intensitat, doncs els escorxadors mòbils són una possibilitat que es podrà fer.
També recolzar els escorxadors de baixa intensitat, que al final eixos escorxadors de proximitat també eren els que estaven fent que molts dels nostres ramaders hagueren d'anar-se'n a altres comunitats a matar i certificar allí els seus animals en ecològic.

Quant al diputat del Partit Socialista, sap el meu compromís amb el sector vitivinícola i cava de Requena.
Precisament és el sector que més ha crescut en producció ecològica i és un sector que ha crescut en producció ecològica precisament pels seus factors naturals que té perquè allí es puguen donar unes condicions idònies per a poder fer una viticultura ecològica.
Però no soles allí.
Recentment, els viticultors de Castelló anunciaven que volen donar el pas d'indicació geogràfica protegida a la denominació d'orige, i ho volen fer sent la primera denominació d'orige completament ecològica d'Espanya.

En estos moments, totes les denominacions d'orige…, evidentment, es pot certificar vi en ecològic, però no són completament ecològics.
I este és un pas que volen donar els viticultors de Castelló perquè, a l'igual que els de Requena, tenen condicions idònies per aquests tipus de producció.
I, evidentment, el concurs de vins ecològics amb Proava, una entitat amb la qual treballem conjuntament i, de fet, este concurs està avalat per la pròpia direcció general, ha sigut el primer, però ha tingut un èxit notable amb al voltant de cent mostres de vins i, si no recorde mal, parle de memòria, 28 bodegues de tota la Comunitat Valenciana que es varen presentar.
I n'hi han moltíssimes més.

I en el cas del cava, és que no soles és que tingam unes condiciones idònies.
És que és un cava que està realitzat en altura.
És l'únic cava d'Espanya que està realitzat en altura.
Per tant, això fa que siga propici a no sofrir algunes plagues com és l'oïdi o el míldiu, que sí que tenen en la zona de Penedés i mos fica amb un avantatge comparatiu front els caves d'altres zones precisament per això, perquè amb la nova modificació del plec de condicions de cava, de la DO cava, els caves d'alta gama han de ser ecològics.
Reserva, gran reserva, elaborador integral han de ser ecològics, i nosaltres pràcticament tenim…, tota la producció d'uva per a cava la tenim certificada en ecològic i, evidentment, tenim unes bodegues que estan fent uns caves excepcionals.

Quant al diputat de Vox.
Gràcies perquè ha apuntat coses molt interessants, que, a més, formen part del debat que s'està tenint ara en el segon pla de producció ecològica quant a l'assignatura pendent que té este sector, que és la comercialització.
De fet, el II pla de producció ecològica…, els resultats que està donant precisament és…, es va insistir primer en la producció.
Partien de nivells molt baixos i tota la normativa, totes les ajudes van anar dirigides a fomentar la producció i en aquest segon pla el que mos està demanant el sector és que ara hem d'insistir en la comercialització i en la distribució.

Tenim uns percentatges de consum propi molt baixos encara en producte ecològic i, bé, s'ha fet un esforç.
De fet, hi han diverses ajudes per a fomentar els mercats de la terra, dintre del servei de qualitat agroalimentària, però són assignatures pendents que es ficaran en marxa en este segon pla, tant la comercialització com la distribució.

I ha comentat una cosa de… que hi ha certificació que es ven com a convencional.
Sí, és un fet i, de fet, ha format part del debat.
Aquell que venga en convencional li llevem o no la certificació ecològica o l'obliguem que haja de vendre eixa producció en ecològic, però és una qüestió complexa.
És a dir, ja el fet que estiga produint en ecològic té un benefici per a la sostenibilitat de la zona on s'està produint.
Després, hi han condicions de mercat que moltes vegades afecten el propi productor.
I el propi… comprador moltes vegades li diu: «Mira, sí, vull la teua producció en ecològic, però vull que me la vengues en convencional perquè la vaig a transformar a un producte que és en convencional».
I això està suposant un conflicte.

Però en estos moments jo considere que no caldria llevar la certificació a aquells productors que estan certificats en ecològic, perquè la pròpia certificació ja està produint un benefici per al medi on s'està produint.
Però sí que, evidentment, cal fomentar la comercialització, el consum i la distribució perquè tota la part que s'està produint en ecològic al final es venga en ecològic i no es venga en convencional.

A banda, també he comentat el decret de venta directa.
Les condicions higienicosanitàries que es demanaven per a un xicotet productor…, per exemple, a un xicotet productor que fea melmelades transformades, que fea a la millor… 1.
000 melmelades i se li demanaven les mateixes condicions que per a una agroindústria.
Això al final suposava un fre per als productors que acabaven venent els seus excedents que tenien en ecològic…, com no els podien transformar i no els podien vendre, els acabaven venent a l'agroindústria que després ho venia en convencional, i havien de donar-li alguna eixida a eixe producte, que havien tingut un excedent i que al final no podien vendre en ecològic.

El decret que ja es va fer de venta directa ja va ficar una part de la solució, però el nou reial decret que es va aprovar, res, en novembre de l'any passat per l'estat i tota la transposició de la nova normativa europea facilitarà també que tots els xicotets productors puguen transformar i puguen comercialitzar amb totes les garanties per a…, bé, per al consumidor, que és la persona més important al final.

I em preguntava pel tema dels ecoesquemes.
Em preguntava la meua opinió.
La veritat és que eixe és un debat que s'està produint ara en el seno dels debats de la política agrària comunitària.

Els ecoesquemes no estan pensats per al foment de la producció ecològica.
Hi ha una altra sèrie de mesures, dintre del PDR, que van directes a la promoció de l'agricultura ecològica -que ja he nombrat algunes- i que inclús les pròpies regions poden adaptar eixa normativa per a promocionar l'agricultura ecològica.

Els ecoesquemes estan més pensats per a la realització d'algunes pràctiques ambientals o de defensa del territori.
De totes maneres, encara no estan definits els ecoesquemes i sé…, no és una qüestió que estiga portant jo directament perquè no estic en els debats de la PAC, però sé que és un tema que encara no està tancat.
Però que no estan pensats per a la defensa de la producció ecològica.

I jo al meu company Emigdio, sincerament no sé d'on s'ha tret les dades, però és que jo diria que no ha donat ni una, sincerament.

Primer, el pla no va començar en 2013.
Va començar en 2016.
Va del 2016 al 2020 i el procés participatiu comença en 2015.
O siga, no…, en 2013…, bé, ni estàvem nosaltres, ni estava previst que es desenvolupara el pla de producció ecològica.

I les dades…, jo he ficat els quadres.
O siga, la gràfica… jo crec que és prou evident de 2016 com va per amunt i cada any va creixent més.
Jo, des que estic de director general, he donat dos rodes de premsa per a donar els resultats tant d'indústries com d'operadors i cada roda de premsa el creixement que tenim és major que el de l'any anterior.
I ja ho hem vist, en la mitjana estatal estem creixent a un dígit i nosaltres estem creixent a dos dígits.
O siga, no… no sé d'on s'ha tret eixes dades i eixes comparatives de creixement, però jo crec que és prou evident que de 2011 a 2015 el creixement estava estancat.
De fet, s'ha apagat açò, però podríem veure alguns.
Bé, jo crec que era prou evident, no?
De totes maneres les dades són públiques, o siga, està ací l'estudi estadístic que fa el ministeri i jo les dades les he tret d'ací, o siga, ni me les he inventat ni les he tret d'un altre lloc.
No sé, podia.

Quant a operadors, perquè buscant en l'anàlisi que hem fet nosaltres, de 2011 a 2015 hi havia 2.
100 operadors, i en 2015, 2.
400.
En 2016 ja hi ha 2.
600.
I de 2016 a 2019, 3.
500.
O siga, són mil operadors més, quan havien crescut en un, dos, tres, quatre, cinc anys, 200.
És, no sé, crec que, a mi no em coincidixen les dades que vosté ha donat amb les que nosaltres tenim.

I bé, el diputat del PP.
Bé, a mi em sembla perfecte que vosté vinga ací a parlar de tot menys d'agricultura ecològica, però no passa res, ací cada un.
Jo li respondré, evidentment, a les qüestions que són de la meua competència i, evidentment, començaré per la del grup d'acció local.

Nosaltres no hem traslladat els arxius de ningun grup d'acció local a les oficines centrals.
Nosaltres teníem uns arxius, que són els expedients dels projectes, que els teníem en les oficines centrals, i els grups d'acció local tenen els seus propis arxius.
Jo no sé si eixe grup d'acció local si els té, si els ha conservat, no els ha conservat.
Però nosaltres tenim la documentació que ells mos envien, que a més no mos enviaven a nosaltres, o siga, de l'expedient que vosté ha parlat és d'abans de 2015 i els arxius que nosaltres tenim d'eixe expedient són els que estaven en la conselleria, o siga, que si algú els ha traslladat, els va traslladar l'any 2015, no en esta legislatura ni en l'anterior.

I nosaltres tampoc decidim els projectes, són els grups d'acció locals els que decidixen els projectes, ells mos envien la proposta de projectes i nosaltres revisem si s'ajusten a dret i els concedim.
Però són els grups d'acció local els que definixen les seues estratègies, i hi ha grups d'acció locals que alguns decidixen que fomentaran la iniciativa privada i altres decidixen que fomentaran la iniciativa pública, o alguns fan un mixte, dins d'uns indicadors que ahí es promouen.
Jo sé que en els de Castelló precisament s'ha fomentat la iniciativa privada abans que la pública.
Però això ho decidixen els GAL.
Nosaltres no influïm, o siga, és la filosofia líder, nosaltres l'únic que fem és revisar els expedients i quan mos envien les sol·licituds de pagament dons, evidentment, pagar-les.

I clar que s'estan abandonant terres i som conscients d'eixe procés i s'està actuant amb la Llei d'estructures agràries, amb la reagrupació d'eixes terres, de poder… hi ha una convocatòria precisament recent en eixe sentit.
Però jo no sé quina mania hi ha en enfrontar sempre l'agricultura convencional amb l'ecològica, és que no té a res a veure una qüestió amb l'altra.
O siga, són complementàries, i l'agricultura ecològica és un sector que està creixent i, per tant, s'ha de donar recolzament, però el mateix recolzament que s'està donant a l'agricultura convencional.

Jo, vosté no estava ací de diputat en eixa època, però jo vaig viure una comissió ací, d'agricultura, en la que va vindre el president d'una organització agrària precisament a criticar que s'estava elaborant este pla i a criticar que només parlàvem d'agricultura ecològica en esta conselleria.
Al final no s'ha llevat ni un euro de l'agricultura convencional, tot el contrari, en les modificacions del PDR amb les recomanacions dels sindicats agraris s'han fet les modificacions que ells han demanat, evidentment, i s'han dirigit a aquells sectors que estaven potenciant-se més, i s'han dirigit, evidentment, unes vegades a l'agricultura ecològica i altres a l'agricultura convencional.

Però no és una lluita entre les dos.
De fet, jo recorde d'eixa comissió que alguns diputats que estaven estarien, es va portar, a més, va ser el Partit Popular qui va portar a eixa persona, precisament per criticar l'agricultura ecològica, en 2015.
Ací es van dir barbaritats, com que això era tornar a les cavernes, que u si tenia el seu fill malalt no el portaria a un curandero, o siga, es van dir una sèrie de barbaritats que jo no entenia perquè s'inventava enfront d'això.
I precisament amb eixa persona, amb eixe president d'eixa organització agrària, uns anys després, sent jo director general, em va convidar a la seu de la seua organització agrària a donar una xarrada d'agricultura ecològica, amb més de huitanta persones de la seua organització agrària allí escoltant i interessades per este sector.

O siga, ha costat tres anys en convèncer-lo que l'agricultura ecològica possiblement siga el futur que tinga que anar l'agricultura en la Comunitat Valenciana?
Doncs bé, ha costat tres anys.
Que vosaltres encara no esteu convençuts?
Que el Partit Popular encara no està convençut que este és el futur de l'agricultura valenciana?
Doncs bé, costarà un poquet més d'anys, però les dades són les que són i les dades són les que hi ha.
I, evidentment, si a dia de hui hi ha una agricultura que està sent rendible, que està lluitant contra la falta de relleu generacional, perquè, evidentment, he donat les dades, o siga, el 50 % de la gent que demana l'ajuda per a joves agricultors van a l'agricultura ecològica; abans no era així, era…

I bé, jo sé l'interés que tenien vostés en l'agricultura ecològica.
Però les ajudes directes a l'agricultura ecològica, jo he donat la xifra de 22 milions en 2016, que és on comença el pla.
A dia de hui hi ha 54 milions, 52 convocats i 41 ja concedits i pagats.
Però és que en 2005, en el PDR que vosaltres aprovareu, hi havia 5 milions.
Eixe és era l'interés del Partit Popular en l'agricultura ecològica.
I a dia de hui, després de passar de 5 milions a 54, encara continuen criticant-lo.
Jo, sincerament, crec que s'enganyen, o siga, intentant enfrontar un model amb un altre.
És que no és eixe el debat, no és eixe el debat.
O siga, els dos models coexistixen i cohabiten perfectament: un està creixent, és rentable.

I a més m'he deixat en l'aire una pregunta que m'ha vingut ara del diputat de Ciudadanos: la competència deslleial que estem tenint amb altres països.
És evident que altres països, com Sudàfrica, Egipte, Marroc, estan utilitzant uns mètodes que a dia de hui en la Unió Europea no estan permesos.
Però nosaltres no som competitius en preus en eixos països.
Si nosaltres volem competir en les mateixes condicions haurem de pagar-los encara menys als agricultors.
Jo crec que primer hauríem de ficar el fre a l'entrada de productes d'eixos països, no buscar ser igual que ells, perquè nosaltres som rentables i tenim un valor afegit en l'agricultura ecològica, i defensar els nostres mercats europeus.
Però si volem competir en les mateixes condicions en preus, doncs, evidentment, no anem a poder mai en eixos països.
A més a més de vetar l'entrada de productes que porten productes contaminants que ja estan prohibits en la Unió Europea.
En això sempre mos tindran, no hi haurà cap problema.

I bé, jo crec que he contestat a totes les preguntes.
Però, si tenen més preguntes, crec que hi ha un segon torn de paraules, doncs bé, deixar el que m'he deixat en el tinter.

Gràcies.

La senyora vicepresidenta:

Moltes gràcies, senyor Torres.

Bé, vull fer un aclariment perquè sembla que ha hagut un error en la transcripció que s'ha fet de la sol·licitud de compareixença conforme està reflectida en l'ordre del dia, perquè en l'ordre del dia posa: I Pla valencià de producció ecològica 2013-2020.
Mirant, anant al registre d'entrada d'aquesta iniciativa, signada pels tres grups que donen suport al govern, diu: els diputats i les diputades sotasignats, d'acord amb l'article 44 del Reglament de les Corts, sol·liciten la reunió de la Comissió d'Agricultura, Ramaderia i Pesca per a decidir la compareixença del director general de Desenvolupament Rural de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica per a informar sobre els resultats del I Pla de producció ecològica 2016-2020.
Ho dic per aclarir aquesta confusió.

I, sense més, quins grups volen exercir torn de rèplica?
Bé, el senyor Tormo i el senyor Barrachina, el senyor Aguirre no.
Ok.

Doncs, en primer lloc, per un temps màxim de 3 minuts, té vosté, senyor Tormo, la paraula, en representació del Grup Ciutadans.
Moltes gràcies.

El senyor Tormo Moratalla:

Gracias, señora presidenta.

Señor Torres, claro, aparte de los errores propios de la transcripción, que no es achacable ni imputable a este diputado, es que el plan es el mismo.
O sea, si ustedes de 2013 al 2020, le quitan el 2013 al 2015 por cicatería política, si no pasa nada de admitir las cosas que hacen bien otras personas, no pasa absolutamente nada, de verdad, créame, acéptelo.
Pero bueno, no pasa nada.
Usted dice que los éxitos son todos suyos, pues suyos son.

Los datos ¿de dónde los saco?
Mire, informe presentado el año pasado en Alicante, 11 de febrero de 2020, por la señora Mireia Mollà -creo que la conocen-, el señor David Torres -que se conoce a si mismo, sin duda ninguna- y don José Antonio Rico.
Esos son los datos y la fuente de donde yo saco los datos que le he expuesto.

Mire, usted me conoce y sabe que yo soy un político que me gustan las alturas, sobre todo las alturas de los grandes datos.
Usted ha hablado de 3.
200 cursos de agricultura ecológica para el campo valenciano, en un campo valenciano que encabeza el abandono de cultivos y en envejecimiento de la población.
Hombre, no me parecen unos datos como para sentirse orgulloso.

De 13 proyectos de renovación tecnológica con firmas colaboradoras.
O sea, que pagan otros, y son 13 en todo el campo valenciano.
5 millones de habitantes, 700.
000 agricultores envejecidos.
Y 20 proyectos de innovación.
Oiga, no es precisamente para estar especialmente orgulloso.

Mejora de la certificación de producción ecológica.
Oiga, eso no es ni arte ni ciencia, eso es administración pura y dura, coger funcionarios, de los que tienen muchos, hombres y mujeres muchos, usted dirá que pocos, nosotros pensamos que suficientes para hacer el trabajo y certificar.
Pero no hay arte, no hay ciencia, no hay grandes logros, lamentablemente, ojalá sí los hubiera.

Mire, oiga, cuando yo he hablado de que no luchamos con las mismas armas con otros países, yo no estoy hablando de luchar bajando salarios, y bajando situaciones y bajando tampoco calidad de vida a nuestros agricultores.
Lo que le estoy diciendo, y usted al final lo ha entendido así, le ha costado, pero lo ha entendido así, le ha costado admitirlo, no entenderlo, es que, si nosotros dejamos entrar productos que aquí catalogamos como potencialmente peligrosos para nuestra salud, se lo permitimos a otros países, pues, oiga, no estamos jugando con las mismas armas.
De lo que se trata es que ustedes, que gobiernan, el gobierno de la nación que gobierna, la Unión Europea, donde tienen ustedes influencia, no yo, pues puedan hacer su trabajo y que luchemos con las mismas armas.

Y aquí se ha dicho una cosa que yo no puedo dejar pasar sin al menos comentarla.
Y es que el turismo, ese castigo -han hablado aquí-, no le hemos sacado el rendimiento que deberíamos sacarle.
¿Usted piensa que eso es así?
¿Usted de verdad piensa que en la Vega Baja del Segura, en la zona de Elche, de donde yo soy, los bares y restaurantes cuando ponen alcachofas, habas, tal, no se benefician también de esa agricultura alguna ecológica y otra potencialmente ecológica?
¿De verdad usted piensa que el turismo, que es el mayor porcentaje de Producto Interior Bruto de esta comunidad, es un castigo?
¿O, por lo tanto, es el salvavidas que permitirá que podamos salir a flote de esta situación dramática?

Gracias, señor Torres.

El senyor president:

Moltes gràcies, senyor Tormo.

A continuació, té la paraula, per un temps màxim de 3 minuts, el senyor Barrachina, en representació del Grup Parlamentari Popular.

El senyor Barrachina Ros:

Muchísimas gracias, señora presidenta.

Gracias, señor director general, y se puede ahorrar las descalificaciones hacia si el Partido Popular cree o no en la ecología.
Yo lo soy, yo soy creyente.
Usted, si abre el coche y mira el maletero, primero se llevará un susto, segundo, encontrará una azada, porque yo me creo, no solo el ecologismo, sino el rural, de los que mantenemos los pueblos abiertos.
Que el ecologismo de salón desde Valencia es muy simpático.
Pero yo le he preguntado un dato y no me ha respondido: cuánto representa en producción y, si no lo tiene, en cultivos, el ecológico respecto del total, en porcentaje, que lo debe saber y no me lo ha dicho.

Segundo.
Yo le acepto opiniones distintas, pero no que se invente la realidad.
Ustedes en 2017 retiraron del grupo de acción local al Maestrat-Els Ports, todos los expedientes de ayuda, incluidos los de los imputados hermanos Puig y se lo llevaron a los servicios centrales, 2017.

Segundo.
Es falso, es mentira que las ayudas, las triples ayudas que se han llevado el clan Puig hasta sumar casi noventa y seis mil euros fuesen de 2015.
Fueron en 2018 y se habrán concedido muy recientemente, probablemente ahora, las últimas concedidas.

Por tanto, que usted no lo quiera saber es su problema.
Usted es el director general de Desarrollo Rural y dependen de usted.
Y ustedes decidieron que la mitad de agricultores y ganaderos se quedasen con cero ayudas y que los «cazasubvenciones» del imputado clan Puig se llevasen tres ayudas haciendo escisiones de empresas, tres ayudas.
Y eso es, con su responsabilidad, con fondos europeos agrarios y recientemente.
Por tanto, no diga que estas ayudas de este grupo son de 2015 porque, sencillamente, no es verdad.
Pero yo le acepto que usted se meta con los agricultores, con la asociación que ha referido, critique al PP, pero que no falte a la verdad, señor director general, si no pediremos comparecencias para que cuente la verdad, en lugar de venir a exhibirse aquí.

Ha citado usted el cotonet.
Hombre, por el amor de Dios, por favor, el cotonet, ustedes que han asolado el campo castellonense y ahora valenciano y alicantino, con la prohibición de usar el metil clorpirifós, y usted saca pecho diciendo que hay alternativa biológica.
Pero ¿de quién se está riendo usted?
¿De quién se está riendo usted?
¿Usted no ha visitado un campo?
Están asolados.
113 millones de pérdidas la campaña pasada y este año serán unas pérdidas muy superiores.
¿Usted cree que, como ha hecho Italia, deberíamos pedir, como dice su consellera, el tratamiento excepcional que el ministro socialista Planas niega o que no habría que pedirlo?
Diga: sí, yo pediría el tratamiento excepcional para salvar la campaña o no lo pediría.
Dígame «sí» o dígame «no».

La senyora vicepresidenta:

Moltes gràcies, senyor Barrachina.

A continuació, té el seu torn de contrarèplica el senyor Torres, per un temps màxim de 3 minuts.

El senyor director general de Desenvolupament Rural:

Señor Emigdio, mire, yo le enseño las gráficas.
Yo creo que es evidente que el crecimiento, respecto a 2011 a 2015, la variación y el crecimiento que hay en 2016 a 2020 yo creo que es evidente que no ha crecido menos ni que se ha estancado.
Yo creo que el estancamiento estaba ahí.

Yo, cuando he hablado de los proyectos que usted ha nombrado, de fincas colaboradoras, de cooperación, le he dado solo los de producción ecológica.
Evidentemente, se han concedido muchísimos otros proyectos en la Comunidad Valenciana y son convocatorias abiertas y se han presentado todas las entidades, productores que han querido y han obtenido, dentro de los parámetros…, de hecho, hay poca gente que se ha quedado fuera en estas convocatorias; y se han concedido los proyectos que estaban ahí presupuestados.
De hecho, oye, pues, antes no estaban estas ayudas, pues, ahora sí que están; pues, oye, se ha beneficiado la gente de estos proyectos.

Las órdenes se han hecho para priorizar la agricultura ecológica y, de hecho, pues, ha habido un gran número de proyectos de este tipo que van a la agricultura ecológica.
208 cursos se han realizado solo de agricultura ecológica, por el servicio de transferencia ecológica.
Tiene un plan de formación de más de cien cursos al año.
Además, es una formación que se hace, en gran parte, a demanda; es el propio sector el que la pide y, en función de lo que solicita el sector, el servicio de transferencia tecnológica da esos cursos.
A mí sí que me parece un logro que, entre 2016 y 2020, se hayan hecho 208 cursos.

Y, en el tema del canal Horeca, oiga, ninguna intención de castigar al sector turístico; todo lo contrario.
De hecho, entendemos que el sector turístico es prescriptor de todos estos productos.
De hecho, colaboramos en las ferias con Turisme Generalitat Valenciana.
Precisamente, ellos, desde los CdT nos dejan a personal para hacer promoción en las ferias de nuestros productos de calidad diferenciada o de los productos también, dependiendo de la tipología de feria, pues, ecológicos o no ecológicos, que eso… Pero contamos con el sector turístico y sabemos que es…

Y, precisamente, el canal Horeca es con el que nos hemos sentado para hacer esta última orden de ayudas que queremos poner en marcha y, bueno, en concreto, con Conostur y con la federación valenciana de empresas hosteleras.
O sea, directamente, ellos tienen la orden y son los que la están revisando y son los que nos han dado las ideas para poder poner en marcha, a través del canal Horeca, la promoción de nuestros productos de calidad diferenciada.

Y, bueno, señor Barrachina, yo no he dicho que esos tres proyectos fueran de la época del PP.
Yo he dicho el proyecto de 2017, de los expedientes que usted dice que nosotros nos hemos llevado a la conselleria.
Oiga, yo tengo constancia que los expedientes que están en la conselleria son los expedientes que tienen las administraciones de la gestión que hacen de esas ayudas; que, además, esos expedientes los tienen ustedes, porque los han solicitado y se les han facilitado todos.
De hecho, hemos tenido a varios técnicos digitalizando y facilitando esa información a una diputada de su partido y hemos tenido toda la voluntad de facilitar toda la información que tenemos en nuestras manos.
Y sabemos que, por otras vías, se le han pedido al grupo de acción local expedientes, que yo no sé si los tienen, no los tienen, pero cada uno tendrá que asumir la responsabilidad de los expedientes que tramita.

Nosotros toda la tramitación de los expedientes, no hay ningún problema, se la facilitamos, ya la tienen ustedes en sus manos, sé que la han estudiado con mucho detenimiento, sé que no han estudiado otros expedientes que, a lo mejor, también serían interesantes de revisar, pero, bueno, ustedes se han centrado en esos y…

Y a los de 2017, los otros tres expedientes, pues, sí, son de mi período.
Pero, como le digo, es el grupo de acción local el que nos hace la propuesta de proyectos, es el grupo de acción local.
O sea, sí, hay una reunión… Sí.
No, yo se lo explico, yo se lo explico.
Hay una reunión del grupo de acción local en la que hace una propuesta de proyectos y lo firman y nos lo mandan.
Y nosotros, en base a esa propuesta de proyectos, lo revisamos y, si está toda la documentación correcta, pues, se aprueba, evidentemente.
Pero es el grupo de acción local el que los manda, no somos nosotros los que vamos allí y le decimos: quiero este proyecto, este y este; no, no es así, no funciona así.
Pero, bueno, es la filosofía Leader.

Y, en cuanto al cotonet… O sea, me dice a mí que lo he prohibido, pero, luego, me dice que mi consellera ha escrito al ministerio pidiendo la autorización del clorpirifós.
Pues, claro que la hemos pedido.
O sea, fuimos los primeros en escribir al ministerio, pidiéndolo al ministro Planas que autorizara una moratoria en la prohibición del clorpirifós.
Y somos los primeros que hemos saltado ahora, cuando hemos visto que el ministro Planas podría haberlo pedido y no lo hizo, somos los primeros y lo hemos hecho.
O sea, usted mismo lo ha dicho en las declaraciones.

Pero, independientemente de eso, hay que ser consciente de que la Unión Europea todos los años lanza una lista de materias prohibidas en la agricultura.
Y lo que no podemos hacer es esperar a que la Unión Europea venga y nos lo prohíba.
Habrá que avanzarse.

Yo sé que en 2015 ustedes desmantelaron…, antes de 2015, desmantelaron todos los laboratorios e insectarios que teníamos.
Yo conocía muy de cerca el de Silla y viví cómo toda esa gente se echaba a la calle y ese laboratorio desaparecía.
Si no hubiéramos perdido todo ese período, pues, oye, pues, a lo mejor, ahora, en lucha y control de plagas biológicas estaríamos mucho mejor.
De hecho, está claro que no es la medida urgente, en estos momentos, contra el cotonet.
Por eso, hemos pedido al ministro, por eso pedimos que el ministro autorizara el uso del clorpirifós.
Pero, independientemente de eso, no nos hemos quedado parados.
Oiga, es que son 2,3 millones de trampas que se van a poner en marcha.
Se ha encontrado el parasitoide, gracias a nuestros investigadores y al trabajo que ha realizado…

La senyora vicepresidenta:

Senyor Torres, ha d'anar acabant.

El senyor director general de Desenvolupament Rural:

…, pues, tanto la universidad como el IVIA.
Y hemos sintetizado la feromona del cotonet de Les Valls; eso es algo que va a estar ahí para uso de agricultores y de otras comunidades.

Y…, bueno, nada.

Muchas gracias.

La senyora vicepresidenta:

Moltes gràcies.

Sí, ha duplicat el seu temps en l'última intervenció.

Moltíssimes gràcies per la seua compareixença.

Moltes gràcies, senyories.

I donem per acabada aquesta sessió.

Alcem la sessió.

(S'alça la reunió a les 11 hores i 52 minuts)