DS-057HTML.html





Ple de les Corts Valencianes realitzat el dia 11 de febrer de 2021.
Comença la sessió a les 10 hores i 3 minuts.
Presideix el president de les Corts Valencianes, senyor Enric Morera i Català.
Sessió plenària número 31.
Segona i darrera reunió.

El senyor president de les Corts Valencianes:

Molt bon dia, senyories.
(Veus)

Moltes gràcies al mitjans gràfics.
Molt bon dia, senyories.

Anem a continuar… (Veus)

Senyories, es reprén la sessió.

(El president colpeja amb la maceta)

En primer lloc, recorde a les seues senyories que, tal com vaig anunciar ahir, es formularà en primer lloc la pregunta 576, formulada per l'il·lustre senyor Fernando Pastor del Grup Parlamentari Popular a la consellera de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica, i la pregunta 229 formulada per l'il·lustre senyor Josep Ramón Nadal a la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.

Informe a les seues senyories que per a la sessió plenària de hui, dijous 11 d febrer, s'han rebut un… (Veus) Sí, és que saben vostés que hem de parlar amb mascareta, també ací en el faristol i si no hi ha bon àudio el serveis tècnics ja s'ocuparan de arreglar-ho.

S'han rebut…, estava informant a les senyories, que s'han rebut 47 peticions de vots telemàtics i un vot fora de termini però que s'ha acceptat.
També m'agradaria dir que, a l'inici d'una sessió d'este període de sessions, seria i és molt oportú recordar les formes educades que una cambra com aquesta ha de preservar.
Saben vostés que es poden usar, en funció de la llibertat d'expressió, les expressions però que no danyen en cap moment a l'honorabilitat, que siguen injurioses o calumnioses i que respectem l'ús de l'orador/oradora que està en la paraula.
Seré molt estricte en el compliment d'estes normatives.

Compareixença del president del Consell per a respondre les preguntes d'interés general per a la Comunitat Valenciana, formulades pels grups parlamentaris

El senyor president de les Corts Valencianes:

Ja, sense més dilació, i agraint a À Punt que està televisant el ple i ens ha cedit les càmeres per donar la senyal a tots els mitjans que així ho sol·liciten, anem a donar inici al punt dècim que és compareixença del president del Consell per a respondre a les preguntes d'interés general per a la Comunitat Valenciana.
Coneixen vostés el procediment, que està contemplat en l'article 173 del nostre reglament.
I sense més dilació done la paraula a la síndica del Grup Parlamentari Popular, la il·lustre diputada Isabel Bonig per a què formule la pregunta de control al president del Consell.

La senyora Bonig Trigueros:

Gràcies.

Gràcies, senyor president.

Bon dia, molt honorable president, vicepresidenta, membres.

En primer lugar, desde mi grupo quiero mandar un cordial saludo y desde luego afecto a todos los familiares de fallecidos por el COVID.
Y también desde mi grupo quiero solidarizarme y, desde luego, condenar los ataques que el Grupo Parlamentario del Partido Vox está recibiendo en Cataluña.
En una democracia todo se puede defender con respeto, libertad y en armonía.

Mire, señor Puig, estamos viviendo un engaño que ha construido usted, pero un engaño que ha costado vidas.
Todo empezó con un constipado, ¿se acuerda?
«Del coronavirus no muere nadie, de la gripe 42».
Y desgraciadamente llevamos 5.
690 muertos.

La señora Barceló dijo en noviembre, en estas Cortes, que claro que la Comunidad Valenciana estaba preparada para afrontar la segunda ola.
Usted, el 15 de octubre, dijo «que la comunitat, era la comunitat que estava en millor situació que altres comunitats».
Y el 1 de febrero de este mismo año dijo usted que comenzamos, poco a poco, a ver la luz, justo el día que se producía la lista récord de fallecidos, 106 decesos.

Por eso le pregunto ¿si el sistema público valenciano sanitario está preparado para la segunda o la tercera ola?

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Contestarà a la pregunta formulada el president del Consell, al qual done en estos moments l'ús de la paraula per a respondre a la pregunta formulada.

President, quan vosté vullga.

El senyor president del Consell:

Molt bon dia, senyor president.

Senyories, senyora Bonig.

Vull que les primeres paraules de hui vagen adreçades a una companya de tots nosaltres, una persona molt especial, que jo vaig tindre la sort de conèixer des del començament de l'autogovern, una persona que era Carol Siles, va treballar 25 anys en estes Corts com a auxiliar de biblioteca.
Carol va trencar en aquell moment el sostre per a persones amb síndrome de Down quan va entrar a treballar en esta casa amb Ovidio Montón.
Però, a més, fou una pionera per la inclusió, ja que va donar una lliçó permanent a tots els diputats i diputades per on havíem d'anar, per on havien d'avançar.

A Carol li encantava el seu treball a les Corts.
Carol sempre portava un somriure a la seua boca.
Carol representava a esta casa allò que és la dignitat del poble valencià.
Envie una forta abraçada en nom de tot el govern i en nom de tots els valencians a la seua família.
(Aplaudiments) La seua memòria i el que significa ens ha de guiar en la nostra política per la inclusió.

I també, per suposat, a totes les famílies que malauradament han perdut algun familiar o algun amic en esta terrible pandèmia, el nostre record per sempre.

La fortalesa, senyora Bonig, del sistema sanitari valencià ha permès afrontar la pandèmia més greu que hem patit en la nostra història recent.
Ho hem pogut fer gràcies a l'immens esforç que ha fet el personal sanitari, al qual mai podrem agrair suficientment el seu treball.
Per això, mai entendré que es pose en dubte la professionalitat de tota la comunitat sanitària, a ells el nostre agraïment, ara i sempre.

Com vosté sap, la Comunitat Valenciana fou la primera, al mes de juliol, en presentar un pla de contingència, eixe era, eixe és el nostre full de ruta.
Primer, reforçament del personal.
Segon, ampliació de les capacitats sanitàries.
Tercer, la reserva estratègica de material de protecció.
I quart, el principal actiu que tenim, que en aquells moments encara somniàvem i ara és realitat gràcies a la ciència, que és la vacunació.

La vacunació que ens permet mirar al futur amb esperança.
Estem en estos moments sent una de les comunitats més eficients en la vacunació.
Ahir superàrem les 90.
000 persones amb vacunació completa i ja s'han administrat 200.
000 dosis.
Estem treballant perquè en abril puguem començar la vacunació massiva.

Tanmateix, la situació és molt difícil.
Esta setmana han millorat tots els indicadors, però hi ha un que no millora i que és fonamental que és la letalitat.
Les mesures estan donant resultats, però no podem en absolut relaxar-nos perquè la letalitat és insuportable.

Per tant, eixe és el full de ruta que estem seguint, eixa és l'agenda que estem seguint.
En estos moments hi ha voluntat de consolidar el camí de reducció de la malaltia a través de les necessàries restriccions i, sobretot, amb l'esperança que signifique la vacunació.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, president.

Continuarem formulant la pregunta per part de la síndica del Grup Parlamentari Popular.

Té la paraula la il·lustre diputada Isabel Bonig.

La senyora Bonig Trigueros:

Gràcies.

El senyor president de les Corts Valencianes:

Quan vosté vullga, senyoria.

La senyora Bonig Trigueros:

Gràcies.

Podemos entender, señor presidente, la improvisación en la primera ola, pero no en la segunda ni en la tercera, lo cual denota que no estábamos preparados.
Y no estábamos preparados porque no hay plan, porque no hay gestión sanitaria y, sobre todo, porque no hay cohesión en su gobierno.
Como dijo la consellera hace unos días, el virus está descontrolado.

Y, mire, su gestión se basa en grandes estafas y mentiras.
Primero, los hospitales voladores, esa gran aportación del gobierno del Botànic y de usted a la arquitectura moderna de infraestructuras sanitarias del mundo y de la comunidad.
El 19 de marzo nos dijo que tendríamos hospitales de campaña en 15 días, 1.
100 camas y 220 camas UCI para aliviar la presión hospitalaria de los hospitales -por cierto, todos construidos en época del Partido Popular.

Y, mire usted, un año después tenemos un agujero de 16 millones de euros, ni una sola cama UCI y, además, han tenido que sacar de allí a los enfermos.
Por cierto, señor Puig, si están todos los informes favorables ¿por qué no los enseña?
Si está todo correcto ¿por qué no vuelven los pacientes en lugar de amontonarse, apilarse, en las capillas, en los pasillos y en las oficinas?

Mire, la segunda gran estafa o mentira es el viejo hospital de La Fe, donde el Partido Popular tenía un proyecto para construir el nuevo hospital del Arnau de Vilanova, ese que usted paró.
Cuando salieron las primeras denuncias usted dijo que era un bulo, que era mentira.
Y cuando fueron saliendo denuncias por parte de la Defensora del Paciente y testimonios de personas, de la gent a la qual hi ha que escoltar, la veu d'un poble, entonces callaron y hoy la justicia lo investiga.
Trabajo tiene, señora Bravo, trabajo tiene, se le acumula la faena.

Tercera estafa y mentira, las obras fantasmas.
Usted anunció en el 2016 un gran complejo hospitalario en la antigua Fe y 100 millones para el Hospital Militar de Mislata -y nos parece muy bien- pero es que cinco años después y con 3.
000 millones de euros más hay muchos enchufados, pero cero obras fantasmas.
(Aplaudiments) Eso es un «ximoanuncio».

Y ahora viene deprisa y corriendo, porque tenía que comparecer en esta sesión de control, para decir que han licitado la obra del Hospital de Mislata.
Mire, usted, la Junta de Andalucía ha habilitado el antiguo Hospital Militar de Sevilla de camas UCI o han construido el Zendal.
Eso se llama gestión sanitaria.
(Aplaudiments) Bienvenido, señor Puig, le va a dar usted al Hospital de Mislata este año 3.
200.
000 euros, casi reciben más sus hermanos con las ayudas, eh.
El cling, cling, cling, cling, ya ha caído la subvención, vamos a ponerlos a ver si, cling, cling, cling, cae un hospital o alguna infraestructura sanitaria.
(Aplaudiments)

Por no hablar del plan de vacunación.
¿Para cuándo se van a asumir responsabilidades políticas?
Caiga todo el mundo y dimita todo el mundo.
Porque no puede ser que la señora Oltra diga que un mes y medio no sabe qué está pasando con la vacunación en las residencias, porque no puede ser que la patronal de las residencias diga que no es un problema de capacitación y de dosis sino de gestión.
Lo ve usted como es un problema de gestión.

Y, mire, señor Puig, no ha aceptado ni una sola de las propuestas del PP: ni blindar la sanidad pública por ley, ni test masivos en farmacias y en otros centros hospitalarios -no lo acepta- ni la enfermera escolar, ni todo lo que hemos ofrecido de gestión sanitaria.
De verdad, que no sabemos más que hacer.
Porque estamos dispuestos a ayudarle a usted y al pueblo valenciano.

Acabo.
Acabo, de verdad, de corazón, consellera, porque sé que es complicado y difícil.
Yo he estado, hemos estado gestionando, y sabemos lo qué es la gestión.
Desde el corazón, cuídese, personal, políticamente, pero, sobre todo, protéjase jurídicamente.
No verá en el PP un enemigo, un adversario político.
Creo que su problema no es Compromís, el enemigo lo tiene dentro, en su partido.
Todos sabemos quién es la mano que mece la cuna de este gobierno, todos sabemos quién es la Torquemada del Botànic, la que hace las veces de asesora espiritual del presidente y la de inquisidora general del reino, la que envía a la hoguera mediática o judicial a quien ella quiere.

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies.

La senyora Bonig Trigueros:

Así que cuídese jurídicamente y no asuma errores que no son suyos.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyora Bonig.

Una vegada formulada completament la pregunta, respondrà el president del Consell.
Té la paraula el molt honorable president.
Quan vosté vullga.

Quan vosté vullga, president.

El senyor president del Consell:

Moltes gràcies, senyor president.

Moltes gràcies, senyora Bonig.

Jo entenc que la tasca d'oposició en un moment de pandèmia és una tasca que hauria d'acomodar-se a la situació.
I crec que en estos moments el que necessita la Comunitat Valenciana és la màxima cohesió possible.

Jo no vaig a entrar en una dialèctica sobre eixe tràfic de bulos que vosté habitualment llança, però el que sí que li vull dir és que, en este moment, el que és exigible és el màxim suport a la comunitat sanitària i el que és exigible, en qualsevol cas, és la màxima cooperació.
Nosaltres anem a fer-ho, també amb la justícia quan siga necessari, per descomptat.

Però, mire, estem en millor situació ara que haguérem estat si vostés hagueren continuat governant.
Si vostés hagueren continuat governant, sap què haguera passat?
Haguera passat el que va passar.
La realitat és que durant tots els anys de govern va anar disminuint ostensiblement la despesa sanitària i social i el govern del Botànic ha anat augmentant-la.
(Aplaudiments) I per això estem en millors condicions per a abordar esta situació.

Però sé que la situació és extraordinàriament complexa, complicada, no n'hi ha un receptari.
I, per tant, el que no és possible és tindre una actitud destructiva i sense cap capacitat d'empatitzar amb la realitat que existix en la Comunitat Valenciana.

Jo no vaig a contribuir ni a la confusió ni a la confrontació.
El que m'agradaria és que alguna vegada diguera vosté si està d'acord o no està d'acord amb les restriccions, si està d'acord o no està d'acord amb l'esforç que estan fent els sanitaris.
Quina és realment la seua alternativa de les mesures que està prenent el Consell.

En quin model està més còmoda, ja sé que amb el nostre no, però amb quin està més còmoda, amb el model Ayuso o amb el model Feijóo?
Perquè eixa és la realitat.
La realitat no es tracta de vindre ací, agarrar quatre retalls i dir una sèrie de coses, no.
El que es tracta és de gestionar, gestionar i gestionar adequadament la pandèmia, que és el que estem intentant fer en totes les circumstàncies.

I, mire, les residències són, per descomptat, la gran prioritat.
I esta setmana ja tots hauran rebut una primera vacunació i abans de final de mes hauran rebut ja les dos vacunes.
Eixa és, sense dubte, la nostra gran prioritat, com també ho és tot el personal sanitari.

I ahí estem, vacunant, i tant de bo a partir del mes d'abril pugam tindre ja totes les circumstàncies que facen possible la vacunació massiva.
I per això vull agrair a totes les institucions el plantejament de cooperació que estan fent en estos moments.

Mire, senyora Bonig, és el moment de la cohesió.
En qualsevol cas, crec que el que necessita la ciutadania no són xistes barats, sinó el que necessita la ciutadania són solucions i, per descomptat, cohesió i estabilitat institucional.

Gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies.

Continuarem amb la sessió de control.
Demana la paraula la il·lustre diputada María José Catalá, a la qual done…

La senyora Catalá Verdet:

Gràcies, president.

Mire, señor Puig, lo que necesita la ciudadanía ¿sabe qué es?
Camas UCI, que hoy no hay en la Comunidad Valenciana.
El que necessita la ciutadania i el que no necessita la ciutadania són 16 milions d'euros invertits en tres hospitals de campanya que hui no valen per a res.

El que haguera passat si haguera governat el PP és que des del 2018, en l'antiga Fe, n'hi hauria un hospital com Déu mana i no el que hi ha hui.

Ja que vosté acusa als professionals de la premsa de traficar amb bulos, jo li pregunte Què és un bulo?
És un bulo l'anunci de les infraestructures sanitàries?
Perquè en el 2016 vosté anuncià que anava a fer una gran inversió en l'antiga Fe.
Només li ha canviat el nom.

És un bulo que el senyor José María Ángel que a València els sanitaris eren els que digueren que havien de fer hospitals de campanya i no anar-se'n a Fira de València?
Perquè els sanitaris els han dit que no és de veres que ho decidiren ells.

És un bulo que anaven a costar 9 milions d'euros els tres hospitals de campanya fantasma?
Perquè ens han costat 16.
És un bulo que anaven a haver 220 llits d'UCI, que hui no estan, en eixos tres hospitals de campanya?

La veritat, senyor Puig, vosté podria complir el contracte.
En el contracte posa que en eixos tres hospitals de campanya n'hi haurien 220 llits UCI i hui no estan.
No haurà encomanat vosté…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyoria…

La senyora Catalá Verdet:

…a l'empresa eixos llits UCI quan no els ha pagat.

Bé, pot fer una cosa, mire.
L'empresa pot contractar al senyor Mata, perquè aixina igual vostés li paguen i aixina podem tindre llits UCI.

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

La senyora Catalá Verdet:

Què és un bulo, senyor Puig?
(Aplaudiments)

La senyora consellera de Sanitat Universal i Salut Pública:

Señora Catalá, si me permite…

El senyor president de les Corts Valencianes:

Contestarà la consellera…

La senyora consellera de Sanitat Universal i Salut Pública:

…le voy a explicar lo que es un bulo.
Lo que ustedes están practicando desde que se inició la pandemia.
(Aplaudiments) Están instalados en la desinformación, instalados en la desinformación para desacreditar.

Mire, cuando los datos van bien epidemiológicamente, entonces dicen que somos opacos.
Cuando los datos empeoran y estamos preocupados, entonces nos dicen que se debe a la mala gestión.

Y, cuando no, nos ubican un centro de salud de Madrid en la provincia de Alicante.
Y, cuando no, nos dicen que tenemos la capilla del hospital que se ha convertido en una morgue.
Y, cuando no, utilizan un informe que no está firmado borrando la dirección para simular que lo está.

Eso son bulos, señora Catalá.
(Aplaudiments) Los bulos que ustedes están constantemente alentando, alentando.
Un bulo.

Porque ¿sabe lo que pasa?
Que ustedes generan desconfianza.
Ustedes generan y son irresponsables.
Porque utilizan torticeramente hasta informes clínicos para generar en la ciudadanía desasosiego.
Eso es irresponsabilidad.

¿La mejor vacuna?
Decir la verdad.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

(Veus) Sí.
Demana la paraula la il·lustre diputada Eva Ortiz.
La…

La senyora Ortiz Vilella:

Muy bien.
Muchas gracias, señor presidente.

Vamos a ver si esto también va de bulos.
Señor Puig, buenos días.

Una testigo que declaró ante la Fiscalía Anticorrupción, que ha dicho que su imputado hermano es el epicentro de una trama de corrupción, esta testigo ha sido amenazada por haber contado la verdad para no convertirse en cómplice.

La verdad es que su hermano, Francis Puig, imputado, y los Adell Bover, imputados también, le hacían firmar nóminas falsas, programas ficticios que nunca existieron, trabajadores que nunca trabajaron.
Y todo para cobrar más y más subvenciones de la administración que usted preside.

Tal y como relata la señora Aular, comillas: «El plan era formar tantas empresas y productos como subvenciones hubiera para cobrarlas todas».
Señor Puig, míreme a la cara.
Para conseguirlo siempre fue indispensable una persona: su imputado hermano Francis Puig.

La señora Aular señala literalmente: «Francis es la persona que tiene la llave de entrada a todas las consellerias.
Es la cabeza, el cerebro de toda la organización para captar subvenciones».
Y añade: «cuando faltaba poco para escuchar de su boca »«cuando Ximo Puig nos gobierne, nos vamos a forrar»«».

¿Han presentado ya una querella contra la señora Aular sus hermanos, señor Puig?
Y lo siguiente: ¿cuándo va a dejar de tapar la corrupción de sus hermanos?

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Contestarà la vicepresidenta del Consell, a la qual done en estos moments la paraula.

Senyora Oltra, té vosté la paraula.

La senyora vicepresidenta del Consell i consellera d'Igualtat i Polítiques Inclusives:

Gràcies, senyor president.

Senyora Ortiz.
Mire, vosté té la documentació, referit al tema del Comité de Defensa de la Competència.
La diferència entre el que passava abans en esta comunitat quan governaven vostés i el que passa ara és que ara n'hi ha una denúncia, actua la Comissió de Defensa de la Competència i es multa amb 46.
000 euros, siga qui siga.
Siga qui siga.
Això, vostés, quan governaven, no haguera passat en la vida.

I vosté és de veres que té la informació perquè n'hi ha hagut una sentència del Tribunal Superior de Justícia.
També sap perfectament que hi havia un informe dels tècnics de defensa de la competència que deien que eixa documentació no es podia donar.

Jo m'alegre que el tribunal haja fallat al seu favor.
M'alegre que els drets fonamentals estiguen per damunt de qüestions de competència.
Però, miren.
De totes les demandes que han posat vostés, 43 han sigut ja arxivades.
Moltes d'elles perquè les varen presentar després de tindre la documentació i vostés després no van a per ella, perquè no els agrada treballar.

I sap vosté per què pot exercir este dret?
Doncs, mire, perquè en 2011, fa deu anys, Compromís obrí eixa via amb el primer recurs 2011, contractes menors de la trama Gürtel.
 Vaja per Déu, al final corrupció del PP.
Price Waterhouse.
Vaja per Déu, després corrupció del PP.
Amb la fórmula 1, entrega sobre els estudis d'opinió.
Valmor i Fórmula 1, vaja per Déu, corrupció del PP.
Els centres escolars 2 i centres escolars 3, vaja per Déu, tots els sobrecostos del PP.
Denegació del tema de les subvencions, cas Cooperació.
Vaja per Déu, corrupció del PP.

Sap vosté una cosa, senyora Ortiz?

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyora vicepresidenta…

La senyora vicepresidenta del Consell i consellera d'Igualtat i Polítiques Inclusives:

Que els germans no es trien, la corrupció sí.
I això és el que vosté va fer durant anys.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies.

Senyories, continuarem amb la sessió de control.
Ara, amb la pregunta que en nom del Grup Parlamentari Ciudadanos planteja el síndic del grup, l'il·lustre diputat Toni Cantó.

El senyor Cantó García del Moral:

Señor Puig, ¿cuándo van a levantar las restricciones?
¿Cuándo van a empezar a implementar las medidas que pactamos en los últimos presupuestos?
Los valencianos lo necesitan con urgencia.

Gracias, presidente.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Té la paraula el president del Consell per a respondre a la pregunta que s'acaba de formular per part del síndic del grup Ciudadanos.

President, quan vosté…

El senyor president del Consell:

Moltes gràcies, senyor president.

Señor Cantó.
En relación a su pregunta, que dice que cuándo empezamos a implementar los acuerdos, es decir, cuándo empezamos a desarrollar el presupuesto de la Generalitat, ya se ha empezado.
Y este año, además, se ha empezado más pronto que nunca.
El 16 de enero se abrió ya el presupuesto.

Por tanto, la voluntad es de cumplir, por supuesto, todo el presupuesto, entre ello, medidas que acordamos y que creo que son extraordinariamente positivas.

En cualquier caso, respecto a lo que usted estaba planteando respecto a las restricciones, las restricciones se levantarán cuando sea posible desde el punto de vista epidemiológico.
A nadie, a nadie, de verdad, le interesa en absoluto mantener restricciones por mantenerlas.
Nosotros no tenemos una posición obsesiva, sino todo lo contrario.
Lo que queremos es solucionar, superar la pandemia, y para eso sí que hay cosas que sabemos.

Todo no lo sabemos.
Todo no lo sabemos, ciertamente.
Pero hay cosas que sí que sabemos.
Y es que a mayor movilidad, mayor contacto, mayor contagio.
Y en los espacios donde se produce el contagio, una parte fundamental, desde luego, son también los espacios de sociabilidad, uno de ellos son los bares y los restaurantes, que para nosotros son fundamentales, porque forman parte también de nuestra manera de entender la vida.

Por tanto, eso es la realidad y no podemos hacernos trampas.
Y es la realidad que se ha aplicado aquí, que se ha aplicado en la inmensa mayoría de comunidades autónomas, se ha aplicado en la mayoría de países europeos y en todos los ámbitos.

Porque es lo que sabemos.
Ojalá tuviéramos también otras soluciones.
Ahora tenemos un horizonte, que es la vacunación.
Y ese es el gran horizonte que nos abre la puerta a la esperanza, sin duda.

Por otra parte, ¿mientras tanto qué?
Pues, mientras tanto, lo que tenemos es que intentar ayudar al máximo a estos sectores.
Tenemos que ayudarlos y hemos hecho un plan de 400 millones de euros que, desde luego, ¿es insuficiente?
Posiblemente, posiblemente, seguro que es insuficiente.
Pero es un esfuerzo considerable, el esfuerzo que ha hecho esta comunidad autónoma que no ha hecho ninguna otra.
Y de lo que se trata ahora es de agilizar al máximo.

Le tengo que anunciar hoy que ya todos ayuntamientos, este mismo día, habrán recibido todas, todas las ayudas directas de la Generalitat para que las puedan distribuir.
Esa es la agilidad y la eficiencia que es necesaria y que ahora, en estos momentos, puede ayudar a transitar hacia la normalidad a un sector que es fundamental para nuestra economía.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, president.

Continuarem amb la sessió de control.
Ara… (Veus)

Té la paraula l'il·lustre diputat Toni Cantó, síndic del Grup Parlamentari Ciudadanos.

El senyor Cantó García del Moral:

Señor Puig, no le veíamos aquí desde hace 50 días.
Hace 50 días éramos una de las mejores regiones de Europa y ahora somos la peor.
Zona cero de Europa.
¿Y no va a haber ningún cambio?
¿Ningún cambio entre su personal?
¿Ningún cambio en la estrategia?
Es que nos parece increíble.

Ante una situación como la que estamos sufriendo se puede cerrar y dar ayudas o permitir que se funcione con garantías.
Nosotros creemos que hay que permitir que se funcione con garantías.
Lo que no se puede es obligar al cierre y no ayudar.
Y freírlos a impuestos.
Porque eso, señor Puig, es como una expropiación.

Llevamos semanas intentando ponernos en contacto con ustedes para implementar las ayudas que firmamos.
Lo están esperando los autónomos.
Lo está esperando el turismo para prorrogar el bono turístico que ya impulsamos desde Ciudadanos.
Lo está esperando la hostelería, que espera también ese bono hostelero que permitirá que se inyecten recursos en cuanto a ustedes les permitan abrir.

Lo necesita el sector de las fiestas, las Fallas, la Magdalena, las Hogueras, los Moros y Crisitanos, el Misteri.
También todas las actividades que llevan asociadas.
Porque son gente que genera empleo, que genera millones, que genera recursos, que genera marca Comunidad Valenciana.
Y porque son gente que está en nuestro corazón.
La pirotecnia, las bandas de música, las floristerías, la vestimenta tradicional.

Y mire, en nombre de todas ellas, le dejo aquí un regalo.
Es una mascarilla, una mascarilla hecha por nuestros artesanos de la seda.
Éramos el centro del mundo en eso.
Éramos los mejores.
Seguimos teniendo algunos de los mejores artesanos, pero ya quedan muy pocos.
Y mire, no queremos que pase eso con el resto de la Comunidad Valenciana.

Y déjeme repetirle algo que le digo muy a menudo.
Señor Puig, cambie de socios.
Cambie de socios.
Dejen de pelearse, señores del Botànic, como chiquillos.
No puede ser que, mientras la sociedad valenciana está en la ruina, mientras muere gente, ustedes se peleen entre sí.
Paren de una puñetera vez.
(Aplaudiments)

Humildad y trabajo.
Humildad y trabajo, señores del Botànic.
No nos vendan motos, señor Puig.
No nos hablen ahora de las magníficas instalaciones sanitarias del futuro cuando se les vuela el hospital de campaña.
No nos vendan vacunaciones masivas cuando ni siquiera han vacunado al 2 % del personal.

No nos han enseñado el protocolo de vacunación.
Un juez, un juez, señores del Botànic, los obliga a ustedes a vacunar a los médicos de la privada porque ustedes son unos dogmáticos y no quieren vacunarlos.
(Aplaudiments)

Barceló se reúne ayer -ayer- con la señora Oltra para hablar de las vacunaciones de nuestros mayores.
Ayer.
¿Más de un mes y pico después de que comenzaran las vacunaciones se reúnen ustedes?
Han muerto miles desde entonces.
Sus cuentas sobre fallecidos no cuadran.

Y mientras tanto, ustedes a lo suyo.
Podemos coloca una jueza chavista con 43.
000 euros al año para el señor Dalmau.
¿Para qué la quiere, señor Dalmau?
¿Para qué nos va a servir en plena pandemia?
¿Va ser su niñera al estilo de los marqueses de Galapagar?
(Aplaudiments) ¿Para qué la quiere?

No es la única ocurrencia.
Compromís habla de cerrar la central nuclear de Cofrentes.
¿Pero en qué narices están pensando ustedes?
O sea, ustedes en la oposición decían que iban a bajar la factura de la luz y está más alta que nunca.
Ustedes son unos inútiles propopulistas.
Hablan de ley electoral ahora.
¿De verdad eso es lo que necesitan los valencianos?
¿Cambiar la ley electoral?

Ustedes cuando se trataba de bajar los impuestos no quisieron bajárselos a los ciudadanos porque no querían una foto con Ciudadanos.
¿Y ahora quieren una foto con Ciudadanos para asegurarse la poltrona la próxima legislatura?
¿Ese es el cambio en la dirección de Podemos?
¿Se dedican ustedes a darnos lecciones de cómo se pronuncia Miquel, reforman el palacete de Dalmau y hablan de baja calidad democrática ayer aquí -aquí, en les Corts, aquí- de España?

España es una de las mejores democracias del mundo.
Mire, yo de aquí hoy me voy a hacer campaña electoral a Cataluña, que es territorio comanche junto al País Vasco.
Y allí hay tres partidos constitucionalistas que no podemos hacer campaña electoral en condiciones.
Esos son dos territorios con baja calidad democrática por su culpa, populistas, por su culpa.
(Aplaudiments)

Por culpa de Podemos, al que se le cae la baba y se hace selfies con un impresentable y un terrorista como Otegui y por culpa de ustedes, los primos hermanos de Esquerra Republicana, los de Compromís.
Y por culpa del PSOE, que gobierna con ellos aquí, en la Comunidad Valenciana, y en Madrid.

Mire, se dedican a hacer el ridículo.
Y mientras tanto siguen hablando de chorradas.
Nos hablan de un Amazon público, nos hablan de unas farmacéuticas públicas.
Pero si no saben hacer la o con un canuto.
¿De qué narices nos están hablando?

Miren, el colmo de todo, el colmo de todo es el señor de Compromís, el señor Baldoví hablando la semana pasada de que quiere proponer una semana laboral de cuatro días.
Y se van a gastar 50 millones de euros.
Cuatro días de trabajo.

Son ustedes unos impresentables.
Los currantes de este país, los currantes, los autónomos, los que están en la hostelería, los comerciantes van a tener que trabajar siete días a la semana día y noche para salir de la crisis en la que ustedes los han metido.
Élite progre.
Eso es lo que son ustedes, una élite progre que no sabe lo que pasa ahí fuera.
Ahí fuera hay gente suicidándose porque está en la ruina.

Señor Puig, lidere su gobierno de una puñetera vez, lidere su gobierno, lidere a sus socios y despida a los inútiles.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyories.
Senyories, jo crec (inoïble) … Senyories, crec que adjectius com inútils no són propis d'una sessió de control perquè falta al respecte.
Jo demanaria que es guardaren millor les formes simplement per una qüestió d'educació.
Té la paraula el president del Consell per a respondre.

Quan vosté vulga, president.

El senyor president del Consell:

Moltes gràcies, president.

Senyor Cantó, sincerament, crec que hauria de repensar les paraules que ha dit.
I jo crec que, sincerament, seria bo per a esta cambra que retirara almenys els adjectius finals amb els que ha parlat.
(Aplaudiments)

Però si vosté tracta els altres amb falta de respecte i els diu que són uns impresentables, doncs els altres poden dir-li el mateix.
I això no és, en cap cas, la solució per a la pandèmia, que és el que importa de veritat als valencians.
El que importa als valencians és superar la pandèmia i la reactivació econòmica.
I amb insult, amb desqualificacions no s'avança res.
Això no ajuda a res.
(Aplaudiments) Per tant, vosté elegir i pot fer allò que estime oportú, des del meu respecte que li tinc.

En qualsevol cas, no sé, fa referència vosté als acords.
I fa referència a un pressupost que ha estat positiu i que està sent positiu i que, a més a més, ara amb els fons europeus podem suplementar-lo.
Quan estem parlant de 400 milions d'euros no estem parlant d'un anunci ni estem parlant d'un bulo, d'eixos bulos que algú trafica amb ells.
No, no estem parlant d'això.

Estem parlant de que està en el butlletí oficial de la Generalitat, en el DOGV.
I si mira el DOGV, veurà totes les ajudes que hi ha per a tots els autònoms, per a tots els hostalers en este moment.

Crec que el que cal intentar és veure com es pot millorar.
Això sempre.
Sempre es pot millorar.
Però, de fet -esta mascareta que li agraïsc-, eixos artesans tindran ajuda, perquè el decret que faltava de tots el conjunt de decrets que s'han fet s'aprovarà este divendres.
Un decret de 7 milions per a l'artesania valenciana.
Per tant, pot ser insuficient, però és un aport substancial a transitar per esta situació tan complicada que estan vivint tantes persones.

Mire, con total claridad.
Nosotros no vacunamos a los sanitarios privados porque nos lo diga un juez.
Desde el principio estaba previsto que se iba a vacunar a los sanitarios privados.
Estaba absolutamente previsto en el plan de vacunación.
(Veus)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyories… (Veus) Senyor president, un segon.
Senyoria, pot guardar silenci mentres el president del Consell està contestant al síndic del grup Ciudadanos?
Podeu guardar les formes i l'educació en l'hemicicle?

Disculpe la interrupció, president.

El senyor president del Consell:

Moltes gràcies, senyor president.

Simplemente es que eso estaba así, estaba previsto.
En el bloque estaban primero las residencias, trabajadores sociosanitarios, sanitarios de primera línea, sanitarios de segunda línea, sanitarios de la pública y de la privada.

Y eso es la hoja de ruta que se ha seguido.
Y eso es lo que se va a continuar siguiendo, porque lo que queremos es la máxima inmunización de todos aquellos además que tienen mayor posibilidad de ser contagiados y, sobre todo, los más vulnerables.

Porque sí que hay un objetivo básico en la vacunación.
El gran objetivo es vacunar a aquellas personas más vulnerables, porque es una cuestión de decencia, porque es una cuestión de justicia.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies.

Demana la paraula l'il·lustre diputat Fernando Llopis.

El senyor Llopis Pascual:

Buenos días, señor president.

Desde la conselleria de salud se dijo que a la antigua Fe sólo iban a trasladar enfermos leves de COVID.
Sabe que no fue así.
Estoy seguro de que usted no era consciente.
Nos engañaron desde sanidad.
No fue la primera vez, no será la última.

Somos la comunidad con peores resultados y los valencianos pagamos con nuestras vidas la infame gestión del dúo Barceló-Navarro.
A la cola en tests PCR, los que más restricciones aplicamos a nuestra hostelería, el rastreo desbordado.
Ya no se pregunta cuánta gente no prevista se ha vacunado, sino cuántos realmente de los previstos lo han hecho.
Mientras tratan de alojar a los enfermos bajo lonas que se mueven al primer soplo de viento, almacenan residuos peligrosos en lugares (inintel·ligible) … como la feria.
Por su falta de previsión, mandan a casa a valencianos con síntomas de neumonía dada la escasez de camas.

Estamos en un momento crítico.
No hay cambio para el Botànic.
Parece que sólo el azar será decisivo en nuestro destino.
Desde Ciudadanos nos resistimos a dejar la vida de los valencianos en el azar, sino en la competencia y en el trabajo.
Señor president, ¿considera que se deben hacer cambios en las personas que ocupan la dirección de la conselleria de sanidad?

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Contestarà la consellera de sanitat.

La senyora consellera de Sanitat Universal i Salut Pública:

Señor Llopis, no pensaba yo que iba a hacer usted seguidismo de la política, de los bulos y de las falsedades que propaga tanto el Partido Popular.
Le creía a usted que estaba por encima de eso porque lo considero una persona responsable que cuando habla sabe lo que dice.
Y ya le digo a usted que no van a haber cambios en la conselleria de sanidad.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies.

Té la paraula la il·lustre diputada Ruth Merino.

La senyora Merino Peña:

Gracias, presidente.

Señor Puig, usted decidió hace unas semanas cerrar la hostelería a cal y canto, sin complicarse demasiado.
Directamente toda, a todas horas y en toda la comunidad.
Bien fácil.
Sólo tres días después de decir que la hostelería no era el problema.

Pero mire, el Tribunal Superior de Justicia del País Vasco ha confirmado anteayer lo que muchos pensábamos.
Usted tenía razón, la hostelería no es el problema.
Los criterios científicos y sanitarios para cerrarla los desconocemos.
Creemos que usted también.
Más bien parece que la decisión obedece a presiones de sus socios que quizá ven en esta pandemia la oportunidad de cambiar las cosas a como a ellos les gustaría que fuesen.

Pero la realidad es que la hostelería está siendo cabeza de turco.
Pero los hosteleros no tienen la culpa de esta decisión, sólo quieren trabajar y ganarse la vida.
Por cierto, ¿qué le parece que alguien de su partido decida ganarse la vida con las desgracias que estas decisiones provocan?

Mire, sabemos que Sánchez está desaparecido para todo lo importante y se ha lavado las manos de forma irresponsable.
Pero ustedes se deben a los valencianos y deben costear las consecuencias económicas de las restricciones que han improvisado.

Por eso quería preguntarle qué medidas inmediatas y adicionales van a adoptar para indemnizar de forma justa y suficiente a la hostelería por los ingresos que deja de percibir debido a la decisión política adoptada.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Li contestarà la vicepresident del Consell a la pregunta que s'acaba de formular.
Vicepresidenta, quan vosté vulga té la paraula.

La senyora vicepresidenta del Consell i consellera d'Igualtat i Polítiques Inclusives:

Gràcies, senyor president.

Senyora diputada, jo crec que vostés deuen aclarir-se.
No es pot servir a Déu i al dimoni a la vegada.
Vostés no poden estar parlant de la saturació de la sanitat, dels morts i dels contagis i alhora dir: «Abran los bares.
» Escolte, venen ací a contradir-se.

Des que es tancà l'hostaleria, la corba ha començat a caure en picat.
Vostés miren les dades.
I clar que fan falta ajudes, clar que fan falta ajudes per a les famílies que es guanyen la vida treballant en eixe sector o en el sector del turisme o en el sector de l'artesania o en el sector de la venda sedentària o en el sector del xicotet comerç.
I això és el que estem fent setmana rere setmana.

¿Però vostés es lligen el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana?
No se'l lligen, ja, ja ho veig, ja.
No se'l lligen.
Però és una obligació d'un diputat.
Vostés cobren tots els mesos el sou.
Lligen-se el diari oficial on ixen tots els decrets que estem aprovant d'ajudes.

Aleshores, senyora diputada, no és seriós, no és seriós vindre ací a contar mentires, a contradir-se.

El que este govern té clar és que el primer és la vida i la salut, i això és el que estem defensant.
I, a partir d'ahí, també, la vida en l'economia de les persones.
I això és el que cada dia s'està publicant en el diari oficial.
La comunitat que més ajudes ha dedicat als sectors econòmics afectats és esta.
Per damunt de Madrid, d'Andalusia, on vostés governen.
(Aplaudiments) És esta, senyora diputada.

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyories, continuarem ara la sessió de control amb la pregunta que formula, en nom del Grup Parlamentari Compromís, el síndic, l'il·lustre diputat Fran Ferri.

Escoltarem el senyor Ferri.

Quan vosté vullga, senyoria.

El senyor Ferri Fayos:

Moltes gràcies, senyor president.

Senyor president, bon dia.

Mire, senyor Puig, un missatge d'assossegament i de tranquil·litat des de Compromís: sempre serem garantia del Botànic perquè precisament discursos tan feixistes com el que acabem d'escoltar no entren mai al Consell, un consell que ha de treballar per a tots els valencians i valencianes.
(Aplaudiments)

Hui, des de Compromís, li preguntem pel full de ruta del Consell en el context actual.
Este context que està marcat i ha d'estar marcat per tres grans prioritats: la primera, les restriccions, necessàries per a salvar vides; la segona, les ajudes, necessàries per a compensar els sectors afectats; la tercera, la vacunació, imprescindible per a superar este mal son.

Per a estos tres àmbits li plantejaré tres propostes concretes en cadascun d'ells i començaré per una evidència.
Senyor president -ja ho ha dit vosté-, senyories, les restriccions funcionen.
Les restriccions salven vides.

A ningú li agrada haver de limitar la vida de la ciutadania o tancar algunes activitats econòmiques.
Però des de l'inici de la pandèmia i arreu del món ja hem vist el que funciona i el que no funciona.
I ho estem tornant a comprovar ací en la nostra terra.

La incidència acumulada està baixant: hem passat dels 10.
000 casos que teníem diaris als 3.
000 d'ahir.
I, poc a poc, es reduïxen els ingressats, les persones en la UCI, i això vol dir que en uns dies també baixaran les persones que perden la seua vida.

I tot açò, senyories, no és casualitat.
Eixa millora és gràcies a l'esforç col·lectiu de tots i totes les valencianes que dia a dia fan sacrificis per a lluitar contra esta pandèmia.

A mi el que em sorprén, senyor president, és com les dretes critiquen eixes restriccions.
I, fins i tot, li van fer una visita al palau oferint-li el seu suport perquè no aplicara restriccions.
I jo em pregunte: ¿quina era l'alternativa?
¿Que es saturaren més les UCI?
¿Que hi haguera més ingressats?
¿Que en lloc de 100 morts al dia en tinguérem 200 o 300?
¿Per què les dretes no han donat suport ací a coses que estan fent els seus companys en Castella i Lleó, per exemple?
Potser perquè allà els seus companys prioritzen salvar vides.
Potser siga per això.

Però, senyor president, també hem de dir-li a la gent una veritat incòmoda.
Ens queda molt de camí.
Ens queda molt de camí.
No és el moment de salvar ponts en març, ni de salvar la Setmana Santa.
No és el moment de deixar via lliure al virus.

Per això, la nostra primera proposta: molt de comte amb la futura desescalada.
Esgotem el marge que tenim com a autonomia amb les nostres competències i continuem reclamant al govern central un decret d'estat d'alarma que ens done més instruments per a lluitar contra el virus.
Perquè, com s'ha demostrat, les restriccions funcionen, les restriccions salven vides.

El segon tema del qual vull parlar són les ajudes.
Perquè també està clar que eixes restriccions tenen uns perjudicats.
Entre altres, trobem alguns sectors econòmics, bars, restaurants o gimnasos, però també tots els treballadors que formen part d'estos negocis.
Per això és molt encertat que la Generalitat haja impulsat un pla Resistir amb 400 milions d'euros en ajudes.
És un encert, però necessitem més, i ahí ha d'entrar el govern central, amb ajudes directes als sectors, però també fent-nos arribar més recursos a les comunitats autònomes.

Com saben, durant la primera onada, es va fer arribar a les comunitats autònomes vora setze mil milions d'euros amb uns criteris que primaven les zones que havien patit més el virus, com ara Madrid.
I per això a nosaltres ens van tocar menys diners.

¿Per què es va crear eixe fons en la primera onada i no es crea eixe fons en una tercera ona, que estem tenint més ingressats, més ingressats en les UCI, més despesa sanitària que en la primera ona?

I ací la nostra segona proposta: hem de reclamar un nou fons sanitari que repartisca amb els mateixos criteris sociosanitaris.

Per això, senyor president, presentarem una iniciativa en estes Corts per a dir-li al govern central que el valia per a la primera onada, que va castigar més a altres territoris, també ha de valdre per a esta tercera onada que ens està colpejant tan durament als valencians i les valencianes.

I el tercer tema que marcarà el nostre futur són les vacunes.
Llevat d'alguns desajustos tant el nostre país com Espanya la vacunació avançava bé, anàvem bé.
El problema són els països que estaven vacunant amb més eficiència.
Però tenim un problema: falten vacunes.
Falten vacunes perquè, en lloc d'apostar per allò públic, des de la Unió Europea s'han posat diners públics en grans multinacionals, perquè, en lloc d'apostar per patents obertes, s'ha convertit la cura de la COVID en un gran negoci.
La Unió Europea és tan necessària com millorable.
Els fons europeus són positius.
Però no són eixe new deal que necessitem.

¿Què passarà quan torne a estar en vigor el pacte d'austerici?
Som un dels territoris que ens juguem més en la deriva europea dels pròxims anys.
I per això, la nostra tercera proposta: proposem que, per primera vegada en la nostra història, activem el mecanisme de l'article 185 del Reglament de les Corts i exercim el nostre dret de petició davant del Parlament Europeu.

Traslladem l'agència valenciana a Europa, posem els drets de les persones per davant dels interessos de les grans multinacionals.

Senyor president, no hi ha varetes màgiques davant de la pandèmia, però sí que hi ha polítiques públiques que funcionen: restriccions, ajudes i vacunes.
Persistim en eixa línia, perquè moltes vides depenen d'això.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyor Ferri.

I, una vegada formulada la pregunta, contestarà el president del Consell a les qüestions plantejades.

President, quan vosté vullga, té la paraula.

El senyor president del Consell:

Moltes gràcies, senyor president.

Moltes gràcies, senyor Ferri.

Com sap, l'agenda de la Generalitat en estos moments passa fonamentalment per tres qüestions.
Per una banda bàsica, la superació de la pandèmia; en segon lloc, la reactivació econòmica i social, i en tercer lloc, la cohesió social.
És a dir, que l'eixida d'esta crisi, originada inicialment per una qüestió sanitària i que ha acabat sent una crisi econòmica i social, no isca amb perdedors, amb una legió de perdedors, sinó tot el contrari, que isca amb la major cohesió social possible.

Respecte a la superació de la pandèmia no hi ha un receptari.
És cert que hi ha una qüestió que sí que sabem.
Sabem que quan hi ha menys mobilitat, hi ha menys contacte i hi ha menys contagis.
I això ho sabem.
I, per tant, les mesures que hem pres, que en algun cas són doloroses perquè entenem i empatitzem amb el treball de la gent i, per tant, no és fàcil, és molt difícil prendre estes decisions, però és ben cert que estan tenint resultats i que no som els únics que les hem preses, sinó tot el contrari.

Ara, és ben cert també que el més important és la responsabilitat de la ciutadania.
Jo vull una vegada més agrair profundament a valencians i valencianes que estan molt majoritàriament, molt majoritàriament complint aquelles restriccions que diu la Generalitat en tots els àmbits.
(Aplaudiments) I eixa és.
.
.
-vosté ho dia també- eixa és la principal capacitat que tenim de superar la pandèmia és que ací anem tots a una.
Hem d'anar aixina.
I la ciutadania ho està entenent i ho està fent.
Per això, les xifres són millors, els indicadors són millor però compartisc amb vosté que cal atendre les circumstàncies amb molta prudència.
Molta prudència perquè, entre altres coses, no sabem el comportament que va a tindre el virus amb les noves soques.
No ho sabem.

I prendrem les decisions malgrat el que diuen alguns d'una manera absolutament irresponsable, prendrem sempre les decisions d'acord amb allò que ens diguen els experts, que és el que hem fins ara.
Perquè s'ha dit en algun moment que se prenien les decisions com si.
.
.
, bé, com una loteria.
No, no, no, és que no.
Nosaltres hem pres les decisions, ho vam prendre en tot moment d'acord amb els informes que hi havia per part dels serveis epidemiològics, que, per cert, espere que ningú coincidisca amb eixe jutge que ha dit que els epidemiòlegs són uns metges amb un titolet.
Crec que això també fa molt de mal realment al que és el comportament cívic d'una societat.

En primer lloc, per tant, hem de continuar amb tot el treball que se fa, a través del que s'ha fet ja d'eixos 10.
000 contractes de personal, els 2.
200 rastrejadors, l'augment de llits, els 462 respiradors que tenim ara i que no teníem abans i, també, eixe acord marc que s'ha produït per tal de garantir el material de protecció en els propers mesos.

També continuarem intentant intensificar el que és una qüestió estratègica, que no és conjuntural, que és de veritat assolir tot el que ara no tenim.
Perquè va haver-hi en la primera.
.
.
-ho he dit abans en una contestació anterior- ha haver-hi durant uns anys un deteriorament profund de totes les polítiques socials de la comunitat i, per tant, si haguérem continuat amb eixa tendència, estaríem en una situació catastròfica.

En estos moment, hem de redreçar la situació, perquè tenim menys llits de la mitjana espanyola i molt menys llits de la mitjana europea.
I hem de conjurar-nos perquè més prompte que tard arribem almenys a la mitjana europea de llits.
I això implica inversions de caràcter immediat.
I per això anem a portar endavant un pla d'emergència d'ampliació d'infraestructures sanitàries, que ja hem començat amb l'ampliació del Clínic.
Per cert, una ampliació del Clínic que alguns discutixen ara, quan realment se va iniciar en temps pretèrits perquè el que sembla ser bastant insòlit és que hagué d'arribar el govern del Botànic per tal de pagar allò que se li devia a la politècnica i començar tot el procés per a l'ampliació del Clínic.

Per tant, hem de prendre mesures des de la moderació, des de la serenitat, des de la proporcionalitat amb l'objectiu -no hi ha una altra- que el més important són les vides de les persones.
Per tant, no és moment de relaxar-nos i això és el que estic segur que decidirem esta vesprada quan se reunirà la comissió interdepartamental.

Per altra banda, és ben cert que hi han sectors molt més afectats que altres.
Tota l'economia està afectada, però hi han sectors que estan molt afectats i altres que no ho estan tant.
I, per tant, on anem a adreçar les ajudes fonamentalment, este primer paquet de Resistir, és sobretot a aquelles empreses que, segons els informes tant de l'IVIE com d'altres institucions, parlen que han baixat la seua facturació més del 40% o 50% en tot l'any anterior.
Per tant, és evident que hi han uns sectors que han de tindre una ajuda especial.

I hem plantejat tot este ventall d'ajudes, que és molt ample.
Que alguns diuen que és misèria.
No, perdone, és que poden arribar.
.
.
, qualsevol autònom pot arribar.
.
.
, si s'acull a tots els programes, pot arribar a 7.
000 o 8.
000 euros.
Vull dir, que no és una misèria.
I això és el que pot fer també esta comunitat.

Però, si és necessari, caldrà ampliar-ho i hi haurà una segona ronda del pla Resistir, perquè també ens hem pogut deixar alguns sectors o subsectors que tenen menys capacitat probablement inclús de reivindicació i que els hem deixat fora.
Estem parlant, per exemple, de l'espai cultural, que, per cert, també està inclòs, perquè no és només.
.
.
, és el sector de l'hostaleria, és el sector de l'oci, és el sector dels espectables, és el sector de la cultura, que són els sectors que han estat més damnificats.

Per tant, hem de continuar, hem de persistir en eixa qüestió.
I és evident que el més important per a tots, ho ha dit vosté també -és l'esperança, no hi ha una altra-, és la vacunació.

I en la vacunació, malgrat episodis lamentables, mínimament en el que és el conjunt de la vacunació s'està avançant.
I, per cert, s'estan mantenint relacions permanents.
És que abans se dia, com una cosa extraordinària, que ahir havia tingut una reunió la vicepresidenta amb la consellera de sanitat.
És que eixes reunions se produïxen de manera permanent.

¿Per què?
Perquè, a més, no és fàcil la logística de la vacunació.
Tenim, de moment, tres vacunes.
Dos d'elles, a més, tenen unes circumstàncies de transport molt dificultoses; altres tenen un altre problema.
.
.
, altra que té un problema, que encara no hi ha estudis suficients per garantir que se pot posar eixa vacuna a majors a cinquanta cinc anys i, per tant, hi ha una problemàtica.
.
.
, la segona dosi també genera un problema.
Però jo confie absolutament en els professionals de la sanitat pública valenciana, que estan fent un exercici d'enorme responsabilitat també en la vacunació.

I eixe és el camí.
No en tenim un altre, senyor Ferri, intentar el més prompte possible vacunar la immensa majoria de la ciutadania valenciana.

Gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies.

(Inoïble) .
.
.
pregunta de control, m'agradaria donar una notícia positiva per al ple i és que la nostra col·lega Mercedes Ventura ha sigut mare de dos xiquetes precioses.
Tant les xiquetes com la mare estan en perfecte estat.
Per tant, la felicitem en esta maternitat i ens alegrem d'esta situació.
(Aplaudiments)

I done pas a la síndica del Grup Vox, que també ha sigut mare en esta legislatura, perquè formule la pregunta del control.

Senyoria, té vosté la paraula.

La senyora Vega Campos:

Buenos días, señor presidente.

Conocida la gravedad de la situación en la que se encuentra nuestra comunidad como consecuencia de una gestión negligente de la crisis sanitaria, ¿piensa de una vez asumir responsabilidades?

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Una vegada formulada la pregunta, que ja estava presentada, contestarà el president del Consell.

El senyor president del Consell:

Muchas gracias, señora Vega.

Yo asumo mi responsabilidad todos los días, el gobierno valenciano asume responsabilidades todos los días, tomando decisiones que a veces son más difíciles que otras veces y, en cualquier caso, con un único objetivo: superar la pandemia, reactivar la economía y, sobre todo, que no haya personas que se queden fuera también esta vez en esta crisis.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies.

Continuarem amb la pregunta de control, que formularà des del faristol la síndica del Grup Vox Comunidad Valenciana.

Quan vosté vullga, senyoria.

La senyora Vega Campos:

Gracias, presidente.

Antes de comenzar mi intervención y en nombre de mi grupo parlamentario, quiero acompañar en el dolor a las familias de los más de ochenta mil compatriotas fallecidos por la COVID- 19, más de 5.
500 en esta comunidad.
Miles de familias rotas por un dolor agravado por no poder acompañar a sus familiares en los últimos momentos de sus vidas.
Nunca estaréis solos, siempre nos quedará nuestro pleno convencimiento de que la muerte no es el final.
(Aplaudiments)

Señor presidente, lo cierto es que hoy no sabía muy bien a quién dirigirme aquí, si a usted o a la señora Oltra; ya no sabemos muy bien quién dirige este fracturado Consell.

Usted, señor Puig, es el presidente, pero no manda, usted no toma decisiones, usted gobierna a merced de las apariciones televisivas y tuiteras de su vicepresidenta.
La señora Oltra señala y usted, sin cuestionar ni titubear, actúa.
Pero recuerde, señor Puig, que el que pasará a la historia como el responsable político de empujar a miles de familias a la pobreza y a unas interminables colas del hambre será usted.

Ustedes han tomado la hostelería como prisionero de guerra en su contienda electoralista.
Les están negando un derecho tan básico de los ciudadanos como es el poder llevar el pan a casa.
Los acusan directamente del incremento de los contagios, cuando es rotundamente falso.
Con la hostelería cerrada seguimos en una media de más de cuatro mil contagios diarios.
¿A quién van a echar la culpa ahora?
¿Cuándo van a asumir su responsabilidad?
Deje trabajar a la gente porque todos los trabajos son esenciales, (aplaudiments) porque todos los trabajos sirven para llevar el pan a casa.
Su plan de ayudas es una burda maniobra propagandística para limpiar su imagen, que apenas servirá para que la mayoría de los beneficiarios puedan cubrir una parte de los gastos fijos de un solo mes.

Ustedes ni siquiera cumplen con lo mínimo exigible, como es indemnizar a un negocio cuando se le obliga a cerrar.
Y es normal que tomarnos el pelo a todos nosotros, pero al menos sea decente, tenga vergüenza y no engañe a aquellas personas que viven en una angustia permanente por no poder trabajar y alimentar a los suyos; y para colmo se ha dejado fuera al pequeño y mediano comercio.

Los animo, como ya he hecho en innumerables ocasiones, a que bajen a la calle y a la realidad.
Desde Vox lo hemos hecho y seguiremos haciéndolo, hemos estado a pie de calle con hosteleros, comerciantes, con las familias, y todos nos dicen lo mismo.
Ellos no quieren migajas, ellos quieren trabajar para llevar el pan a casa.
Los cierres no son el método, son el signo de un fracaso.

Y desde luego que el virus está descontrolado en nuestra comunidad, pero el problema no es la hostelería, el problema es la Conselleria de Sanidad, donde la consellera y la secretaria de Salud Pública ni siquiera se dirigen la palabra.
La señora Barceló ha mostrado tanta incompetencia que tendríamos que estar aquí horas para enumerar todos sus errores.
Irresponsabilidad es que a día de hoy usted siga aquí sentada todavía.

Es increíble que tenga pacientes en pasillos, capillas, gimnasios, cafeterías, mientras se dispone de centros vacíos y la sanidad privada le tiende la mano desde el primer momento de la crisis.
Eso tiene un nombre, eso se llama sectarismo.

Y si los datos de ocupación de camas no nos favorecen, no pasa nada, se ordena mandar a las neumonías por COVID de riesgo intermedio a casa para no engordar las cifras.
Bajamos las cifras de ocupación de cara a la galería.
Y si esos enfermos empeoran de repente y alguno de ellos muere ¿también se hará cargo de esas vidas perdidas por una decisión política?

Y lo más grave de todo es que mientras nuestra sanidad colapsa, ustedes están más preocupados en silenciar las voces críticas que en gestionar eficazmente la crisis sanitaria.

Y entre toda esta maraña de despropósitos aparecen los caraduras de turno que se han colado en el turno de vacunación, precisamente porque no hay un control de la conselleria.
No sólo todos y cada uno de ellos deben de dimitir por higiene política, la consellera también debe hacerlo porque tiene la conselleria totalmente descontrolada, no la sabe gestionar.

Y voy terminando ya.
Esta crisis económica y social ha puesto de manifiesto que las prioridades de la clase política no son las mismas que las de los ciudadanos.
Y he de recordarles que son a ellos a quienes nos debemos.
Nuestra lealtad estará siempre con ellos.

Y, por último, agradecer al Partido Popular y a Ciudadanos que se hayan sumado a los ataques de condena que nuestros diputados nacionales, nuestros candidatos, nuestros simpatizantes, vienen sufriendo durante toda la campaña en Cataluña.
Es una auténtica barbaridad porque en Cataluña, desgraciadamente, no hay libertad política.
El separatismo ha roto Cataluña, ha partido la sociedad y ha dividido a las familias.
Pero, frente al odio de unos pocos, es la hora de la España valiente.
Vox dará en Cataluña voz a esa Cataluña silenciada.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Contestarà la pregunta que s'acaba de formular el president del Consell, al qual done ja la paraula perquè puga contestar.

President, quan vosté vullga.

El senyor president del Consell:

Moltes gràcies, president.

Muchas gracias, portavoz de Vox, señora Vega.

Mire, tomar decisiones exige pensar en el interés general, exige tener una mirada que no sea una mirada sectaria, que no sea mirada alicorta, que no sea mirada descalificatoria de una parte de la sociedad.
Eso es elemental en lo que debe ser la acción política.
Y le aseguro que ninguna medida que toma este Consell está con esa mirada que usted describe.
No tiene nada que ver.
Lo que sí que es cierto es que cuando tomamos medidas duras es porque es absolutamente necesario, porque lo dicen los informes de los epidemiólogos, porque lo dicen todos aquellos que finalmente están encauzando lo que es la salida de la pandemia.

Pero, vamos a ver, ¿la culpa de lo que pasa en Alemania y las consecuencias las tiene también la Conselleria de Sanidad?
¿La Conselleria de Sanidad es la misma que tiene la autoría intelectual de lo que están haciendo en Alemania, en Francia, en Austria?
¡Por favor!
Es que aquí no se están tomando medidas simplemente digamos en óptica valenciana.
Es evidente que ésta es una pandemia mundial y que estamos viendo exactamente que las respuestas que se están adoptando en distintos países se toman en consecuencia.

Desde luego, jamás hemos criminalizado a la hostelería.
Y no lo vuelva a decir porque es absolutamente mentira.
(Aplaudiments) No se criminaliza a nadie.
Aquí no se criminaliza a nadie.
Criminalizan esos que dicen que sobran unos cuantos millones de españoles, esos sí que criminalizan.
Pero aquí de lo que se trata es simplemente de encontrar las mejores soluciones, que son difíciles y que además no tienen un recetario, Pero que lo que es cierto es que cuando hay menos contacto, pues hay menos contagios, y eso está pasando y por eso las adoptan los países.
¿O es que usted se cree que el gobierno de París, el gobierno de París está encantado de tener tres meses cerrada la hostelería?
Pues claro que no.
Igual como nosotros, estamos entristecidos porque realmente hay mucha gente que está padeciendo.

Y, desde luego, usted yo no dudo que pise la calle, pero yo también, eh, y yo hablo con muchas personas y hay muchas personas que lo que te dicen todos los días es que están asustados, están asustadas.
¿Por qué?
Porque efectivamente esta pandemia es durísima y está llegando a muchas familias, lo estamos viendo, desgraciadamente más de cinco mil familias están rotas, efectivamente.

Y, desde luego, yo no niego que usted tenga dolor, pero, por favor, yo tengo el mismo o más que usted.
Cada día, cuando llega la hora de ver la nota que envía la conselleria de sanidad, yo voy directamente a ver cuántas personas han fallecido, y todos los días me produce un inmenso dolor, sean cincuenta o cien.

Y eso es lo que nos pasa.
Y lo que intentamos es actuar en consecuencia y actuar generando la mayor esperanza a través de la vacunación, por supuesto, con todos los que han actuado una manera ilícita, no adecuada, sean alcaldes, fiscales u obispos, es igual, todos tienen que asumir su responsabilidad.

Por lo demás, no hay sectarismo con la sanidad privada, hemos estado trabajando con la sanidad privada desde el primer momento, desde el primer momento hemos estado hablando y se ha trasladado a personas, y hay una buena colaboración con sanidad privada.

Y, desde luego, no hay decisiones políticas respecto al protocolo.
Ese bulo, esa fake new que dice que hay una decisión política detrás de si se trata a una persona u a otra es simplemente, lo siento, eh, y no lo digo por usted, lo digo por quien lo diga, es que es una desfachatez, porque no tiene nada que ver con la realidad.
Esas son decisiones de profesionales.

Y una vez más -y acabo así esta intervención- les digo que la Generalitat, el gobierno actual, toda la vida, en cualquier momento, en cualquier circunstancia, defenderá la magnífica labor que está haciendo la comunidad sanitaria, que son el recurso fundamental para salir de la pandemia.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies.

Demana la paraula la il·lustre diputada Llanos Massó.
Té vosté la paraula, senyoria.

La senyora Massó Linares:

Gracias, señor presidente.

A ver, señor Puig, le voy a describir una situación, un escenario probable.

Niño positivo de COVID-19 detectado en un aula.
Se le envía a casa, después de haber estado en contacto con sus compañeros.
Evidentemente no se le puede pedir a ningún profesor que firme que asegura al cien por cien que en todo momento todos los alumnos han llevado correctamente la mascarilla.
En el caso de menores de seis años incluso van sin mascarilla.
Como digo, caso probable.

Podemos tener veinte niños asintomáticos llevando el virus a su casa, infectando a padres y a abuelos porque no se hacen los test al no considerarlos contactos estrechos.

Vuelvo a repetir: ¿se puede asegurar al cien por cien que eso es así?
¿Los profesores firmarían al cien por cien que eso es así?
¿Los profesores firmarían al cien por cien que eso es así?
Cuando uno de estos niños reporta al colegio que en su casa hay un positivo y que él es positivo al presentar síntomas un familiar, se hace la PCR y, por tanto, se concluye que el contagio del niño no procede del ámbito educativo, sino del ámbito familiar.
¿Se han planteado por un momento que eso puede ser así?
¿Qué medidas piensa adoptar?
No vaya a ser que empiecen a tener demandas y algún despacho de abogados no muy lejano les busque las cosquillas.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Li contestarà l'honorable conseller d'educació.

Té vosté la paraula, senyoria.

El senyor conseller d'Educació, Cultura i Esport:

Gràcies, senyor president.

Mire, les dades i l'anàlisi que es fa, amb la conselleria de sanitat i la conselleria d'educació, de què és el que està passant en els centres educatius ens té que hui, a hores d'ara, el 0,6 % dels xiquets i les xiquetes tenen un positiu actiu, el 0,6 % dels xiquets i les xiquetes; i que del conjunt de la comunitat educativa estem en la meitat de positius actius que el conjunt de la societat, que el 90 % dels casos que es detecten al centre educatiu han sigut de contagis de fora del centre educatiu; i que, a més a més, i que a més a més, es prenen totes les mesures i els protocols funcionen, tal com vam poder compartir ahir amb tota la comunitat educativa.

És d'una profunda irresponsabilitat, ja que vostés pregunten per la responsabilitat, que vinguen vostés ací i facen dos preguntes seguides, com si res tingueren a veure una amb l'altra.

Miren, esta és l'evolució dels contagis detectats en els centres educatius durant tot este trimestre i l'anterior.
Miren com puja i mire què passa a partir de la línia roja.
Després de les mesures més estrictes, ha baixat de forma radical el que hem detectat als centres educatius.

Per tant, no poden vindre vostés ací a dir que no es poden fer restriccions, que no s'han de fer restriccions i, després, vindre a dir que s'han de protegir els centres educatius.
Els centres educatius es protegixen amb els protocols, amb el treball ingent de la comunitat educativa i amb els resultats del que s'està realitzant: molta menys afecció del que hi ha a nivell social.

Per això, els centres són segur.
Per això, hem de seguir treballant perquè ho siguen encara més.

Gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, conseller.

Té la paraula l'il·lustre diputat David García.

Quan vosté vullga, senyoria.

El senyor García Gomis:

Muchas gracias.

Señor presidente, ha perdido el control de su gobierno y de su consejería de sanidad.
Todo tarde, todo mal; pero, eso sí, la culpa es siempre de los demás.

Y, ahora, lío con las vacunas.
Díganlo claramente, no hay un protocolo de actuación y menos cuando sobran dosis.
Porque aquí se ha colado hasta el apuntador, desde los alcaldes del PSOE, pasando por el de Torrevieja, los del PP, los de Compromís y sin olvidarnos de los sindicatos de Comisiones Obreras, que sus delegados sindicales liberados también se han vacunado.

Usted no tiene una consejería de sanidad, señor Ximo Puig, tiene una jaula de grillos y la responsable sigue sentada en este hemiciclo y no para de meter la pata y de pegar palos de ciego.
Y lo pagan todos los españoles y los sanitarios.

Actuando en consecuencia, como dice usted, ¿hasta cuándo va a seguir traicionando a los que le han votado y a los españoles de esta comunidad?
¿Hasta cuándo va a mantener a la señora Barceló?
¿Hasta cuándo vamos a tener sin control el eje principal de lucha contra la pandemia, como es la consejería de sanidad?
¿Vamos a tener un calendario de vacunas fiel y real o vamos a seguir dando palos de ciego, con la señora Barceló al frente de la consejería?

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyor García.

Li contestarà la consellera de sanitat.

La senyora consellera de Sanitat Universal i Salut Pública:

Señor diputado, yo lamento enormemente que, cuando vengo a comparecer en estas Cortes, como hace quince días, y estoy tres horas aquí, dando explicaciones, usted no escuche.
Usted sigue y le interesa su libro, pero no le interesa todo lo demás, a usted que no le estropee nada un mal titular… un buen titular, que es el que usted quiere dar.

Mire, los protocolos, el plan y la estrategia de vacunación se marcan por el consejo interterritorial del sistema nacional de salud, porque se utilizan criterios equitativos para que todo el territorio pueda poner en marcha todo el sistema de vacunación de manera igual y acompasada en todos los territorios, como le digo.
Por tanto, esa estrategia, esos planes y esa planificación se aprueban para todos igual.

Yo le pediría que, en otra ocasión, escuche, lea más la prensa y lea también más lo que dice esta consellera de sanidad porque creo que, en este caso, tiene usted una ignorancia total y absoluta de lo que está pasando.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies.

I, ara, passarem a la següent pregunta de control del Grup Unides Podem, que formularà la síndica del grup, la il·lustre diputada Pilar Lima.

La senyora Lima Gozálvez:

Bon dia, honorable president.

Bon dia, senyories.

Membres del Consell.

Bon dia.

Durante estos días, hemos visto como, gracias a la gestión del govern del Botànic, el ritmo de la vacunación se está cumpliendo y llegando al cien por cien.

Tenemos un problema con la cantidad de las dosis, no obstante.
Si las dosis que llegan de la vacuna de la COVID no son suficientes, tenemos algunos sectores en el centro del huracán de la pandemia, haciéndole frente en primera línea, como es, por ejemplo, el personal de limpieza del sector sanitario, a quien no se puede vacunar de forma inmediata si no tenemos suficientes dosis.
Esto implica una responsabilidad, la responsabilidad de ejercer presión a las grandes farmacéuticas.
Y aquí, por las derechas, nadie habla de las grandes farmacéuticas.

Queremos mostrar, además, nuestro absoluto rechazo, absoluto rechazo a la gente, a esos cargos públicos tan sinvergüenzas que se han vacunado de forma irregular, robándoles las vacunas a personas, sanitarios, sanitarias, por ejemplo, que ponen su vida en riesgo todos los días.
Y pedimos a los partidos que se impliquen y que tomen las medidas necesarias para que…, sí, señorías, las medidas necesarias para que estas personas se vayan.

Como hemos dicho antes de Navidad y seguimos diciendo para la Semana Santa, señor president, lo primero es el cumplimiento de las medidas y el proceso de vacunación, que parece que en abril va a haber un proceso de vacunación masiva, y, después, ya nos sentaremos a hablar de la normalidad o empezaremos a pensar en la normalidad.

La forma de afrontar esta pandemia…, lo estamos haciendo bien con el plan Resistir, protegiendo a los sectores que más están sufriendo las consecuencias de esta pandemia, porque es una pandemia global, mundial, no podemos olvidarlo nadie.

Ojalá, gracias a nuestra presión, hubiera un plan también de ayudas directas a las empresas en el Gobierno de España.
Unides Podem está apoyándolo y está peleándolo.
No podemos olvidar que el sostenimiento de muchas familias está en juego.

Podemos decir que, a día de hoy, tenemos un instrumento que es la vacuna, un bien esencial para hacer frente a esta pandemia, un bien de primera necesidad y que gracias, señorías, gracias a los fondos públicos que muchos estados han aportado para su investigación, la tenemos, tenemos esa herramienta que es la vacuna, gracias a los estados.
Y, con lo que se ha pagado con el dinero de la gente, con ese dinero, ahora se está produciendo la vacuna.

Lo que se ha pagado con el dinero de la gente, esa investigación pública, no puede depender de intereses privados; debemos controlarlo.
Porque nuestra vida y nuestras vidas están en manos de los intereses de las grandes farmacéuticas y esto está en contraposición con la gestión pública.
El bloque de la derecha no ha hablado de las farmacias, de las multinacionales, y yo creo que quien calla otorga, señorías.

Actualmente, vivimos en una situación de dependencia a las grandes multinacionales farmacéuticas.
Hay opacidad en los contratos, incluso los hemos visto publicados con esos tachones en los que vemos poca transparencia.

Desde Europa, se están presentando iniciativas importantes para liberar las patentes de la vacuna.
Y, si se liberan esas patentes, seguro que en el País Valencià podremos tener una mejor situación a la hora de vacunar y, por tanto, una mejor recuperación económica.

El interés general debe prevalecer y la solidaridad debe también estar por delante de los negocios.
Por eso, desde Unides Podem, queremos que se cumplan los acuerdos a nivel estatal y en el País Valenciano hacemos propuestas positivas para el conjunto de la sociedad y pedimos que consigamos tener una farmacéutica pública que permita liberar esas patentes para tener las vacunas de COVID disponibles para toda la sociedad.

Como ha dicho el president, la vacuna es la esperanza de mucha gente y no podemos especular con eso.
Además, es un instrumento indispensable, como recordamos, para la recuperación económica.

Para cerrar -porque voy a cerrar ya-, decirles que tenemos dos caminos: uno, que es proteger la vida de las personas, que están falleciendo compatriotas, nuestros compatriotas, día a día, proteger la vida de la gente; y otro camino que es dejar esta crisis en manos de las grandes farmacéuticas y que ellas vayan decidiendo los tiempos y que ellas marquen cuál es la recuperación de la economía.
Podemos escoger el primer camino, señorías, pero, para eso, necesitamos voluntad política.

Por eso, le preguntamos: señor president, miembros del gobierno valenciano, ¿qué plantea el gobierno valenciano, ante el incumplimiento de las farmacéuticas a la hora de entregar las vacunas de la COVID?

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Una vegada formulada la pregunta.
.
.
Una vegada formulada la pregunta, escoltarem la contestació, per part del president del Consell.

Quan vosté vullga, president.

Escoltarem la resposta del president del Consell.

Quan vosté vullga, president.

El senyor president del Consell:

Moltes gràcies, molt excel·lent president.

Señora Lima, antes de iniciar la contestación a su pregunta, quisiera trasladarle la enhorabuena, del gobierno y la mía propia, en esta primera intervención de control.
Le deseo los mayores éxitos en esa nueva responsabilidad.
(Pausa) Espero haberlo hecho bien.

Bueno, la verdad es que también quiero hoy agradecer el trabajo realizado por su antecesora, Naiara Davó, en defensa de aquello que nos une: una Comunitat Valenciana más justa, más solidaria.

Respecto a la pregunta que ha formulado, lo decía usted bien, ¿no?
, estamos ante una de las pandemias más importantes que ha sufrido la humanidad en el último siglo, por supuesto, que tiene un grandísimo impacto, tanto en el contagio generalizado como en la presión hospitalaria y, sobre todo, en la pérdida de seres humanos, más de dos millones de seres humanos en el mundo.

Quiero resaltar que, en cualquier caso, esta gran desgracia ha dado cuenta de la importancia vital de la ciencia.
Hace un año, aún no sabíamos prácticamente nada de la propia existencia de este virus, no sabíamos nada y el que diga ahora que lo sabía, pues, evidentemente, hace simplemente el ridículo más patético; no lo sabíamos.
Y, por tanto, en un año, en menos de un año, la ciencia ha conseguido antídotos.
Han sido los investigadores, han sido los científicos.
Y, por tanto, esa mirada a favor de la razón, la ciencia, frente al fanatismo, creo que se subraya ahora con los hechos.

Por otra parte, es cierto que hay muchos investigadores en el mundo que están trabajando en nuevas vacunas.
Aquí en España también han distintos laboratorios que están ya con una capacidad de, en unos meses, probablemente, tener esta vacuna.
Y, además, con un nivel de aceptación muy importante al parecer, de resultado.

Pero también aquí, por ejemplo, en la Comunitat Valenciana se está haciendo un esfuerzo de investigación enorme.
Investigadores de Fisabio y el CSIC que, aquí en la comunitat, están teniendo una participación destacada y están liderando en Europa los trabajos de secuenciación del virus y la identificación de estas cepas, muy específicamente ahora la cepa británica.

Todo ello, desde luego, no hubiera sido posible, y tiene usted razón cuando lo indica, sin una gigantesca inversión de recursos públicos que ha permitido este éxito sin precedentes al conseguir en tan poco tiempo unas vacunas que den respuesta a la crisis.
Este éxito científico, por tanto, nos permite ver un horizonte de esperanza.

Es necesario situar, por tanto, las cosas también en sus justos términos y es verdad que, con todas las insuficiencias, con todas las enormes insuficiencias, la Unión Europea ha dado una respuesta absoluta y diametralmente diferente de lo que fue en la crisis financiera anterior.
Y en ese sentido la cooperación dentro del espacio europeo ha sido fundamental para dar una solución a esta crisis.

Imaginemos lo que hubiera sucedido si no hubiera habido una acción conjunta de la unión y cada país hubiera ido comerciando a la suya en un mercado internacional, como nos pasó en cierta medida en la cuestión de los suministros.
Por tanto, esta compra unificada de vacunas ha sido un hito histórico en ese proceso de federalización al que tenemos que avanzar en Europa.
Y necesitamos más Europa y, desde luego, una Europa diferente en muchos aspectos.
Pero necesitamos tener esa capacidad de cooperación para conseguir un acceso rápido, seguro, generalizado y equitativo para todas las personas.

Es un esfuerzo que se ha realizado, económico y logístico, extraordinario.
Y por primera vez se va a conseguir vacunar a toda la población en un periodo de tiempo muy acotado.
Pero, sobre todo, lo más importante ahora, que es la prioridad del gobierno valenciano, a aquellos más vulnerables.

Cada día se están estudiando y se añaden nuevas propuestas de distintas empresas de distintos países y no hay que excluir ninguna opción, no vamos a excluir ninguna opción.
Cualquier vacuna, venga de donde venga, que tenga el aval científico va a tener, desde luego, la dimensión de ser ejecutada aquí.

Por tanto, nosotros estamos seguros de que con las nuevas vacunas, con la capacidad de vacunación que están dando cuenta los servicios sanitarios de la Comunitat Valenciana, avanzaremos en la dirección correcta lo más rápidamente posible.
Tenemos que, en cualquier caso, evitar que surjan esas situaciones que han surgido en la Unión Europea.
Hemos de apoyar a la comisión, pero al mismo tiempo hemos de poner a las farmacéuticas en el lugar que les corresponde.
Y lo que no se puede permitir es que no se cumplan los acuerdos.

Y en ese camino, yo creo que lo que es fundamental es que avancemos hacia la unidad sanitaria europea.
Necesitamos una Unión Europea también en el aspecto sanitario, porque es la manera de también, ahora en la pospandemia, conseguir ese espacio europeo, Schengen también, en el ámbito sanitario.

Este creo que es el camino.
Le agradezco sus aportaciones.
Creo sinceramente que es el momento, sin duda, de proteger la vida y prepararnos para esa reactivación económica y social que debe hacerse sin que nadie se quede fuera.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, president.

I amb estes últimes paraules finalitzem la sessió de control i passarem a votació.
Abans llegirem la declaració que ens ha fet arribar la federació valenciana contra el càncer, el senyor Trenor, i que tots els grups parlamentaris han donat el seu suport.

Declaració institucional amb motiu del Dia Mundial contra el Càncer

El senyor president de les Corts Valencianes:

La declaració diu així:

«El cáncer se erige como el principal problema sociosanitario a nivel mundial.
Es la segunda causa de muerte a nivel mundial y se proyecta un crecimiento de más del 30 % de casos para el 2030.
Actualmente, en nuestro país, uno de cada dos hombres y una de cada tres mujeres serán diagnosticados de cáncer a lo largo de su vida.
Se estima que esta enfermedad afecta a 1,5 millones de personas en España y se diagnostican en nuestro país casi 280.
000 nuevos casos cada año.

»La crisis provocada por la pandemia de COVID-19 no ha hecho sino agravar la situación de fragilidad social y sanitaria de las personas con cáncer y sus familias, como colectivo doblemente vulnerable por el cáncer y por la COVID-19.

»Las personas con cáncer y sus familias están viviendo diversos y severos impactos en esta crisis.
Impacto sanitario: pruebas diagnosticadas y tratamientos demorados, incertidumbre y necesidad de información que ayude a reducir el miedo al contagio.
Impacto emocional y social, personal y familiar: soledad no deseada, ansiedad por retrasos en tratamientos y/o pruebas diagnosticadas, miedo al contagio y a volver a los hospitales, sufrimiento ante las dificultades para acompañar y ser acompañados en el proceso de final de la vida y por el agravamiento de las dificultades económicas y laborales.

»Les Corts Valencianes, con motivo del Día Mundial contra el Cáncer, el pasado 4 de febrero, manifiesta su solidaridad con todas las personas afectadas por esta enfermedad y declara el compromiso de la cámara para contribuir a responder a sus necesidades y paliar el impacto de la pandemia en sus vidas.

»En este sentido, les Corts aboga por que se lleven a cabo las acciones pertinentes para paliar su situación de especial vulnerabilidad, así como garantizar en condiciones de equidad los derechos de las personas con cáncer y sus familias.
Asimismo, manifiesta su apoyo a la investigación del cáncer como instrumento imprescindible en la lucha contra esta enfermedad y traslada su reconocimiento a todas las asociaciones y entidades que están acompañando a las personas afectadas por el cáncer, por su compromiso y labor continuada.

»Corts Valencianes, 11 de febrer del 2021.
» (Aplaudiments)

Votació dels punts segon, tercer, quart, sisé, seté, huité i nové de l'ordre del dia de la 31 sessió de les Corts Valencianes

El senyor president de les Corts Valencianes:

Molt bé.
Senyories, anem a passar a votació.

Senyories, anem a votar els punts que substanciarem en la sessió de ple d'ahir dimecres.
En primer lloc, el punt 2 que és validació o derogació del Decret 1/2021, de 22 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el Pla Resistir, que inclou ajudes parèntesis en cada municipi per als sectors més afectats per la pandèmia.
S'han expressat 47 vots telemàtics a favor, 0 en contra y 0 abstencions.
Senyories, comença la votació.
S'han expressat 49 vots favorables presencials, 0 en contra y 0 abstencions.
Queda validat el decret llei per… (Aplaudiments) (Veus) És per unanimitat, val.

Senyories, algun grup demana que el decret llei siga tramitat?
En nom del Grup Parlamentari Popular i en nom del Grup Parlamentari Vox es demana.
Doncs, anem a votar si el projecte es tramita com a projecte de llei.
Senyories, comença la votació.
12 vots favorables que, sumats als 15, són 27 vots a favor que es tramite com a projecte de llei.
37 en contra que, sumats als 31, fan un total de 68 vots en contra.
Per tant, no es tramita com a projecte de llei i el decret llei queda perfectament convalidat, conseller.

Passem al punt tercer de l'ordre del dia que és la presa en consideració de la Proposició de llei de transparència i bon govern de la Comunitat Valenciana, presentada pels grups parlamentaris Socialista, Compromís i Unides Podem.
S'han expressat 20 vots a favor, 27 en contra, 0 abstencions.
Senyories, comença la votació.
31 vots a favor que, sumats als 20, fan un total de 51 vots favorables.
18 vots en contra que, sumats als 27, fan un total de 45.
Queda acceptada la presa en consideració de la proposició de llei.

Passarem al punt quart que és la presa en consideració de la Proposició de llei electoral valenciana, presentada pels grups parlamentaris Socialista, Compromís i Unides Podem, registre d'entrada 24.
643.
Senyories, s'han expressat 20 vots favorables telemàticament, 27 en contra.
Senyories, comença la votació.
31 vots favorables que, sumats als 20, fan un total de 51 vots favorables.
18 en contra que, sumats als 27, fan un total de 45 vots en contra.
Queda aprovada la presa en consideració de la proposició de llei electoral.

Senyories, passem al següent punt, que és el punt sext de l'ordre del dia, que és proposta de tramitació del procediment per lectura única, previst en l'article 139, del Projecte de llei de la Generalitat de dissolució del Col·legi Professional de Delineants i Dissenyadors i Tècnics de Castelló.
S'han expressat 47 vots favorables telemàticament.
Comença la votació.
49 vots favorables que, sumats als 47, fan un total de 96.
Unanimitat en la proposta (inintel·ligible) .
.
.

Ara anem a votar, al mateix punt sext, si es tramita com a procediment de lectura única.
S'han expressat 47 vots favorables.
Comença la votació.
49 vots favorables.
0 en contra.
0 abstencions.
Que, sumats als 47 vots favorables, fa un total de 96.
Queda aprovada la llei.

Passem al punt sèptim que és ampliació del calendari de treball de la Comissió especial d'estudi sobre les mesures de prevenció de riscos d'inundacions del Baix Segura en matèria territorial, urbanística i hídrica, establerta per la Resolució 34 de la present legislatura.
Senyories, s'han expressat 42 vots favorables, 5 en contra i 0 abstencions.
Senyories, comença la votació.
44 vots favorables que, sumats als 42, fan un total de 86 vots favorables.
5 en contra, sumats als 5, fan 10 en contra.
Queda ampliat el calendari de treball de la comissió especial d'estudi.

Senyories, passarem al punt sèptim…, (veus) perdó, octau, que és la moció subsegüent a la interpel·lació a la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, presentada pel Grup Vox Comunidad Valenciana i amb l'esmena transaccional incorporada del Grup Parlamentari Popular.
És el famós cas del cotonet.
Comença la votació.
17 vots favorables que, sumats al 28, fan un total de 45.
32 vots en contra que, sumats als 19, fan un total de 51.
Queda rebutjada la moció subsegüent.

Passem a la moció subsegüent del punt nou a la interpel·lació a la vicepresidenta i consellera d'Igualtat i Polítiques Inclusives sobre la política general del Consell a les residències d'ancians, a proposta del Grup Parlamentari Ciudadanos, registre d'entrada 26.
071, amb l'autoesmena incorporada i l'esmena d'addició del Grup Parlamentari Popular.
Senyories, s'han expressat 28 vots a favor, 19 en contra, 0 abstencions.
Comença la votació.
(Veus) 18 vots favorables que, sumats als 28, fan un total de 46.
31 vots en contra que, sumats als 19, fan un total de 50.
Queda rebutjada la moció subsegüent.

I amb esta votació hem finalitzat les votacions d'este ple i donarem pas al següent punt de l'ordre del dia, que és la sessió de control als consellers.

Preguntes

El senyor president de les Corts Valencianes:

Començarem, com ja hem anunciat, amb la primera pregunta, que és la primera pregunta que, en nom del Grup Parlamentari Popular, formula l'il·lustre diputat Fernando Pastor Llorens, del Grup Parlamentari Popular.
(Veus)

Escoltarem, senyories, al senyor Fernando Pastor, la pregunta que formula a la consellera de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica sobre la sanció imposada per la Comissió de Defensa de la Competència.

Senyoria, té vosté… A vore…

El senyor Pastor Llorens:

Una qüestió prèvia.
Està complicat amb els nous, amb els paravents estos… Però, bé, no?
Se sent perfectament aixina.

El senyor president de les Corts Valencianes:

Sí.
No hi ha problema.

El senyor Pastor Llorens:

Val.
Perfecte.

Doncs, gràcies, president.

Honorable consellera, buenos… (Veus)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Senyories… Un segon, senyor Pastor.
Senyories, escoltarem… Perquè és que sembla que l'àudio, pel que siga, no és molt correcte.
(Veus) Sí, si vol seure's, pot fer la… Com vosté vullga, com es trobe més còmode, però es pot seure si vol.
(Veus) O inclús pot fer ús del faristol, com vosté vullga.
(Veus.
El senyor Pastor Llorens s'apropa a la tribuna)

El senyor Pastor Llorens:

Sí.
Doncs, moltes gràcies, president.

Honorable consellera.
Al inicio de la legislatura, el tema de los hermanos Puig ya venía con fuerza y usted decía en esos momentos que no sabía prácticamente nada, más que lo que aparecía en los medios de comunicación, y no tenía suficientes elementos, digamos, para elaborar un juicio de valor, para pronunciarse.

Han pasado prácticamente dos años y las noticias y los hechos que todos conocemos en torno a ese cártel, ese grupo de empresas creado para saquear a la administración valenciana, a la administración Puig, ha ido en aumento y no hace más que crecer.

Hay varios juzgados, como usted bien sabe, que investigan esta trama.
El propio director general de la Agencia Antifraude reconoció esta misma semana en sede parlamentaria que solo en el año 2019 cerca de quinientos mil euros, más de quinientos mil euros, son obtenidos por esa trama para saquear la administración de manera fraudulenta y que, por lo tanto, tendrían que volver a las arcas públicas.

Y también sabemos que ese cártel era algo más que un grupo empresarial, un grupo de amigos.
Era una banda organizada para delinquir y saquear a la administración.
Unos se marchaban de ruta de saqueo por las consellerias, los otros esperaban a que sonase el golpe para celebrarlo, el clin-clin-clin, otra conseguida.

En nuestra modesta opinión, señora consellera, creemos desde el grupo popular que usted no puede seguir con el mismo discurso de que no sabía nada y solo sé lo que he visto en la prensa.
El presidente Puig tiene otra estrategia, él dice que es todo muy normal y que lo que hace el hermano de Ximo no afecta al presidente -Ximo y el presidente son el mismo.

Y yo le pregunto a usted si comparte dicha opinión, consellera.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies.

Ara contestarà l'honorable consellera a la pregunta plantejada.

Quan vosté vullga, consellera.

Quan vosté vullga, senyoria.

La senyora consellera de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica:

Gràcies.

Senyor Pastor.
Una opinió és el pensament que expressa una persona respecte a una qüestió concreta, és molt subjectiu.
Jo no tinc problema en donar les meues opinions, jo normalment soc de les que dona la meua opinió quan me la pregunten i quan no me la pregunten, i no tinc cap problema en dir-li que jo opine com el senyor Puig.
Abans ho deia la vicepresidenta, ningú tria als seus germans.

Però jo crec que no estic ací per a contestar sobre les meues opinions, no importen les meues opinions.
Jo crec que el que importa són els fets, i els fets són els següents.
Es tracta d'una empresa privada que ha estat sancionada per la seua actuació.
Això el que demostra és que els mecanismes de control funcionen.

El Consell està responent amb una transparència absoluta a les iniciatives parlamentàries de control presentades.
La informació relativa, tant als contractes com a les subvencions, està en el portal de la GVA Oberta, on vostés poden accedir.
Documentació per a la qual abans els diputats i les diputades havien d'anar als jutjats per a que se'ls donara, ara qualsevol ciutadà o ciutadana pot accedir-hi mitjançant eixa pàgina.

I també la justícia està actuant quan s'han presentat denúncies.
Això és la veritat, és el que importa.
El que importa són els fets, no la meua opinió.

Gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, consellera.

Continuarem amb la pregunta formulada pel senyor Fernando Pastor.

Quan vosté vullga, senyoria.

El senyor Pastor Llorens:

Gràcies de nou, president.

Yo recuerdo perfectamente las lecciones de ética y de estética que nos daba la vicepresidenta Oltra y créame que lo del clin-clin-clin, 70.
000 euros, es una vergüenza, no es ni ético ni es estético.
Lo que hemos leído en la entrevista, que afecta a la Agencia Antifraude, es otra vergüenza y tampoco es ético ni estético.

Y yo creo, sinceramente, consellera, y se lo digo con todo el respeto y con toda la amabilidad del mundo, que usted debe colaborar a esclarecer un poco -o mucho- todo lo ocurrido, por varios motivos.

El primero es porque usted es el enlace, la responsable según la ley, de la relación entre el Consell y la Agencia Antifraude.
El segundo porque es usted la titular de transparencia y buen gobierno y esto no es ejemplo ni de una cosa ni de lo otro.
Y, tercero, porque si no lo hace podemos pensar que es usted una pieza clave para encubrir, tapar y proteger a la banda de los Puig.
Yo creo que no debe echarles usted un capote, se lo digo con toda la sinceridad del mundo.

Los Puig se están empleando a fondo para proteger al presidente.
Primero negaban la mayor, recordémoslo todos aquí en la presente legislatura.
Algunas voces del Partido Socialista salían a decir: «la pobrecita empresa de Morella a la que el Partido Popular quiere hundir».

Ahora ya parece que no es la pobrecita empresa, ahora ya parece que hay una trama organizada como tal, porque no el PP, el propio, repito, director de la Agencia Antifraude reconoce en sede parlamentaria que quinientos mil euros obtenidos solo en el 2019 son de manera fraudulenta y que se tienen que devolver.

Y no podemos comulgar, por tanto, con la teoría de que lo que hace el hermano de Ximo no afecta al presidente, porque le repito que Ximo y el presidente son el mismo.

Y olvidan, además, un matiz en esa teoría.
Es que el hermano no está estafando a un banco o a otra empresa o a una administración lejana.
Está estafando a la administración Puig, a la administración de todos los valencianos, la administración que preside el presidente.

Y es que seguramente, se lo digo con toda sinceridad, después de la Ford de Almussafes la empresa -por llamarle algo- que más subvenciones recibe de dinero público en la Comunidad Valenciana es la banda de los Puig.
Los primeros, evidentemente, la Ford para crear empleo, riqueza y bienestar.
Los segundos para clin-clin-clin.
Esa es la gran diferencia, que no es poca.

Y acabo.
Usted y yo sabemos, señora consellera, que esto acabará mal.
Eso lo sabemos todos.
Yo creo que usted debe ser inteligente, debe cumplir con su deber.
Esto se va a llevar a mucha gente por delante y yo no quiero que usted sea una de las personas que esta historia se lleve por delante.

Por lo tanto, actúe como debe.
Con rigor, con honestidad, con celeridad y con claridad.

Muchísimas gracias, president.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyor Pastor.

Es pot fer també la pregunta des de l'escó i si ho troben més còmode també seguts, com vostés vullguen.
Farem la resposta des del faristol.
Consellera, té vosté la paraula per a respondre.

Quan vosté vullga, senyoria.

La senyora consellera de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica:

Moltes gràcies.

Senyor diputat Pastor, deia vosté que per ètica i per estètica.
Mire, porten tres anys buscant on no n'hi ha, i eixa és la realitat.
Buscant responsabilitats en el president sobre les empreses del seu germà.

I, mire, em deia vosté que calia col·laborar per a que tot s'esclarira i que «cumpliera con su deber».
Jo l'insisto.
El Consell està responent amb una transparència absoluta les iniciatives parlamentàries de control presentades en relació, precisament, amb les empreses de Francis Puig.

Mire, des del 25 de juny del 2018 al 14 de desembre del 2020, i sols estic contant això perquè la setmana passada tornaren a ficar 12 sol·licituds més de documentació, el Consell ha rebut 66 sol·licituds de documentació, quasi totes del seu partit.
I totes han sigut contestades.

En eixa documentació s'inclou la còpia íntegra dels expedients de contractació o subvenció, les factures, els justificants de pagament i informes d'auditoria, la informació dels pagaments efectuats per la tresoreria i les actuacions efectuades per la Inspecció General de Serveis, el Consell de Transparència i l'Agència Valenciana d'Antifrau.
Esta consellera mateixa va obrir un expedient per a vore si havien complit la llei de transparència.

De veritat, no tenen prou?
No hem demostrat prou que els òrgans de control funcionen?
Si es detecten irregularitats s'han aplicat els procediments investigador i sancionador.

I, a més, el que ha demostrat este govern és que funcionen per a tots i per a totes.
Para Pepito Pérez, para la vecina del quinto y también para los hermanos del presidente.
Eso es lo que hace este gobierno.

Podríem fer un paral·lelisme i jo em podria preguntar què haguera passat si governaren vostés, però no em fa falta, perquè ja sabem el que passava quan governaven vostés.
Per a començar, en Canal 9 no es feien concursos per a les corresponsalies comarcals.
Este cas s'adjudicava a dit, no n'hi havia un procés de lliure concurrència.
I ara n'hi han processos.

Però, és més, quan vostés feien processos, es manipulaven.
Ací tenim, sense anar més lluny… (Veus) Efectivament, va ser un amaño i es demostra en la sentència que, a més a més, el procediment que s'havia utilitzat per a l'adjudicació a les empreses ni tan sols estava ben fet.
A més a més, es va adjudicar per 7,2 milions, que eren 4 milions més d'euros del que realment valia.
Estem parlant dels contractes de les pantalles de la visita del Papa.

Ara els processos es fan i, a més a més, n'hi ha un control.
I este cas, precisament, ho demostra.
Insistisc, els mecanismes de control funcionen per a tots i per a totes.
I tota la informació, i li ho deia abans, està publicada en el web de la conselleria que jo encapçale.

Vostés la realitat és que no troben absolutament res, continuen insistint malgrat que tenen tota la informació i saben que no n'hi ha res.
Només busquen un efecte propagandístic.
Volen ficar sospites sobre l'actuació del president i arribar amb titulars de premsa on no han pogut arribar amb les urnes.

Topen amb pedra.
La transparència i els mecanismes de control funcionen i eixa és la notícia, senyor diputat.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, consellera.

Donem pas a la següent pregunta, la 222, que formula l'il·lustre diputat Josep Nadal, del Grup Parlamentari Compromís, a la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.

Senyor Nadal, té vosté l'ús de la paraula.
Quan vosté vulga, senyoria.

El senyor Nadal Sendra:

Bon dia, senyora consellera.

Ens els pròxims mesos es tractarà entre les diferents conselleries d'agricultura i el ministeri el futur de la nova PAC fins 2027, que haurà d'entrar en vigor el 2023.

Entre els diferents temes que interessen al sector agrícola valencià i a totes les persones d'eixe territori que viuen o treballen en la agricultura estan, per exemple, la definició d'agricultor genuí, l'existència de drets de pagament, els criteris de pagament, els sistemes de pagament al sector vitivinícola o la nova configuració dels ecoesquemes, entre altres.

Hi ha el convenciment dins del sector que l'agricultura valenciana i la mediterrània en general sempre ixen perdent en el repartiment de fons de la PAC.
És per això que li pregunte, senyora consellera, quines accions té previstes per a que la nova Política agrària comuna assumisca les prioritats del sector valencià i de l'agricultura mediterrània en general.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

(Ocupa la presidència la vicepresidenta primera de les Corts Valencianes, senyora María José Salvador Rubert)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a donar resposta a la pregunta formulada té la paraula l'honorable consellera d'agricultura.

Quan vulga, senyoria.

La senyora consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica:

Moltes gràcies per la pregunta, senyor Nadal.

A més, una pregunta en un moment important perquè saben vostés que estem culminant les diferents negociacions per a eixe document estratègic que ha de presentar-nos el Govern d'Espanya i que aproximadament en el mes d'abril i maig podrem tindre un document ja definit amb les bases de les definicions dels grans pilars que configuraran la nova PAC.

Certament, després caldrà baixar a certes qüestions més particulars.
Però vosté ha dit algunes que són les que a nosaltres ens preocupen.
I són el pilar fonamental de la PAC.

Comença, precisament, amb la definició d'agricultor genuí.
Saben vostés que ja fa uns mesos esta conselleria va alertar que la postura que estava traslladant en este cas el ministeri i algunes comunitats autònomes d'eixa definició d'agricultor genuí exclusivament vinculada a un determinat percentatge d'ingressos agraris anava a expulsar a la meitat dels agricultors i agricultores que hui són perceptors de la PAC.

Aleshores, haguérem tingut una PAC que la seua essència, que és qui és el que va a rebre estos fons, anava a expulsar completament a la meitat dels nostres agricultors i agricultores.

Férem eixa denúncia, estiguérem treballant, precisament, per a que es canviara el criteri.
I fins i tot, en este cas, Europa va fer rectificar eixa postura plantejada d'inici pel ministeri i aleshores va dir que no es podia expulsar als agricultors pluriactius perquè, en definitiva, i tots ho sabem, hi ha moltíssims agricultors i agricultores pluriactius que, si no ho foren, no serien ni agricultor o agricultora.

Aleshores, el que s'ha parlat per part de la comissió és que es considere possible perceptor de la PAC aquell que tinga també un ingrés de la PAC de menys de 5.
000 euros, al marge del que serien els agricultors professionals.
Estem parlant de la part xicoteta.

Quina és la nostra discussió ara?
Doncs bé, el ministeri, encara que Europa planteja eixe marge de fins a 5.
000 de cobrament per a eixos xicotets agricultors, pareix plantejar que ací es reduïsca a 2.
000.
I, per tant, eixa forqueta d'entre 2.
000 a 5.
000 també expulsaria vora el 30 %, 40 % dels perceptors actuals valencians.

I no entenem per què, si l'àmbit europeu ha dit que considera agricultor susceptible de tindre fons i ajudes de la PAC de cobrament de fins a 5.
000 euros, per què s'està plantejant, per part del ministeri i d'algunes comunitats autònomes, reduir-lo a més de la meitat.
No ho entenem.
I, per tant, anem a lluitar sobre la base d'esta primera circumstància.

I després hi ha una cosa fonamental, que és la part dels drets històrics.
Els drets històrics sembla que van a ser ja una cosa passada en la nova PAC.
És el que estem plantejant.
I moltes comunitats.
I fins i tot el ministeri.

Però això… Hi ha un perill darrere, i és canviar dret històric per capa de elegibilidad.
És a dir, que, ara mateix, la teua superfície que està dintre de la PAC siga la que està considerada la única que pot entrar en la nova PAC.
Com que nosaltres hem perdut molts perceptors, hem perdut molta superfície declarada i, per tant, estaríem canviant drets històrics per superfície històrica.
I això seria del tot un engany i un desastre per a l'agricultura valenciana.

Així que a la seua pregunta sobre la base d'estos dos pilars i altres, com ecoesquemes, ajudes sectorials, etcètera, estem fent, i li puc anunciar, un front comú amb les comunitats de l'arc mediterrani, de totes les comunitats de l'arc mediterrani, perquè, al final, la PAC mediterrània no l'han de definir en Madrid ni en Europa, l'hem de decidir i definir els valencians i valencianes.

Gràcies.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Passem a la pregunta 514, formulada pel diputat Francis Rubio del Grup Parlamentari Socialista al conseller d'economia sostenible, sectors productius, comerç i treball sobre les línies d'actuació en matèria de comerç durant l'any 2021.

Quan vulga, senyoria.

El senyor Rubio Delgado:

Gracias, presidenta.

Buenos días, señor conseller, señor conseller Rafael Climent.

El comercio y, más especialmente, el pequeño comercio ha sufrido las mismas restricciones o más que otros sectores.
A nuestro juicio, el comercio está demostrando una enorme capacidad de reacción para que su surtido y su horario se adapte a las nuevas necesidades de los ciudadanos.

Ese esfuerzo debe de ir de la mano de la administración para responder a las nuevas necesidades de las empresas para salvaguardar, sobre todo y ante todo, la salud y los empleos, porque todos sabemos que el comercio dinamiza y da vida a las ciudades y pueblos de nuestra comunitat.

A su vez, contamos con una conselleria de comercio con una demostrada sensibilidad con el sector en unos momentos de extrema gravedad, con una crisis sanitaria a la que no vemos fin y una crisis económica de dimensiones desconocidas.

Señor Climent, sabemos que sus actuaciones vienen influenciadas por la situación actual derivada de la pandemia, de la COVID-19, que ha reafirmado la necesidad inaplazable de implementar medidas para avanzar hacia un modelo productivo más solidario, responsable social y ecológicamente, aprovechando los cambios tecnológicos.

En este sentido, consideramos que, junto con el presupuesto de 2021, se abren oportunidades para impulsar un tejido comercial de alto valor añadido, resiliente, diversificado, con mayor capacidad y arraigado en el territorio para la innovación y transformación digital de nuestra economía para una transición energética justa, para seguir apostando por un comercio sostenible y de proximidad.
Y también para generar confianza tanto en las empresas como en las personas trabajadoras y emprendedoras.

Las políticas de protección de los consumidores y consumidoras, la ordenación y promoción comercial son fundamentales a la hora de apoyar el comercio de proximidad en su adaptación a los difíciles momentos actuales.

Este año especialmente debemos reforzar las ayudas al comercio, ya que se encuentra entre los sectores más vulnerables de nuestra economía, con el objetivo de paliar los efectos negativos ocasionados por la pandemia y favorecer su mantenimiento y recuperación.

El grupo socialista quiere destacar el extraordinario esfuerzo que se está llevando a cabo desde todas las administraciones para seguir reforzando y desplegar todas las medidas y ayudas necesarias para proteger a este sector.
Por eso le pregunto, señor conseller, señor Climent, sobre las líneas de actuación de la conselleria de comercio para el año 2021.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a donar resposta a la pregunta formulada té la paraula l'honorable conseller d'economia.

Quan vulga.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Moltes gràcies, senyora presidenta.

Senyor Rubio, vosté és sabedor, i així ho acaba de dir ara, de que el comerç i l'artesania són un sector estratègic per a l'economia valenciana.
A més a més, són dinamitzadors d'aquesta i cohesionadors del territori i amb una gran capacitat de resiliència, fins i tot en contextos difícils com el que estem passant ara i malgrat la incertesa a curt termini de l'evolució de la pandèmia fins que l'extensió de la campanya de vacunacions ens permeta viure i conviure amb el control del virus.

A mi m'agrada dir molt que hem de controlar la pandèmia, perquè si no la controlem és impossible que l'economia puga dinamitzar-se, que l'economia en si funcione.
I, per tant, ara atenem també a una crisi de demanda bàsica i que està clar que en aquest sector es veu molt més.

Per tant, hem de possibilitar la pervivència de tots els sectors que s'han identificat, fins i tot abans de la crisi sanitària, com a motors no sols del creixement econòmic i de l'ocupació, sinó com a palanques clau del canvi de model econòmic que des de la Generalitat estem impulsant.

I li repetisc que el comerç és un d'eixos sectors.
Per això, enguany hem reforçat les ajudes al comerç i l'artesania amb l'objectiu també de paliar els efectes negatius ocasionats per la pandèmia i afavorir el seu manteniment i recuperació.

Vaig a dir-li que el pressupost, que vosté és coneixedor també de les polítiques d'ordenació i promoció comercials per a 2021, és de vora 42 milions d'euros, és a dir, un 5 % més que l'any anterior.

I comptem a més amb el suport normatiu del pla d'acció territorial sectorial del comerç de la Comunitat Valenciana, que vam aprovar el passat desembre mitjançant el decret 2015-2020 de 29 de desembre del Consell i pivotant sobre quatre actuaciones d'especial rellevància, com són l'Emprenem comerç, l'Avalem comerç, Avalem artesania i el Pla d'impuls a la digitalització del comerç 2018-2023, amb actuacions de suport al comerç electrònic i a la transformació digital del comerç de detall.

Tots aquestos sumen més de huit milions d'euros en ajudes.
I molt important, i torne a repetir, com que ens enfrontem a una crisi de demanda, també anem a posar en marxa la línia d'ajudes per un total de 10 milions d'euros, cinc que aportarem la Generalitat i cinc que aportaran els ajuntaments, per a incentivar accions promocionals al consum en el comerç local, per a les despeses corrents relacionades amb l'activitat comercial i artesana, per a les ajudes a establiments comercials així com per a les despeses corrents relacionades amb l'activitat de mercats municipals i mercats de venda no sedentària.

Queda clar que treballem al costat i de la mà dels nostres comerços.
I, a més a més, amb una visió d'anticipació.
I per què li ho dic?
Perquè, de manera anticipada, vam traure més de set milions i mig d'ajudes del pressupost 2021 en desembre, on finalitzava el dia 9 de febrer el fet de poder presentar-les.
I en aquestos moments ja estem resolent-les, també atenent a eixa necessitat del comerç de proximitat.

L'objecte clar d'aquestes ajudes és incrementar la competitivitat, la innovació, la qualitat en aquest sector econòmic, la informació i defensa, com vosté també anomenava, de les consumidores i consumidors, a través del foment de la cooperació interadministrativa, l'adaptació d'infraestructures, la transformació digital, mitjançant, com ja he dit, l'impuls del comerç electrònic i la millora de l'equipament, gestió i serveis, tant en les àrees urbanes com els entorns rurals.

I recordar-li que enguany tindrem enllestit el Pla estratègic del comerç i l'artesania de la Comunitat Valenciana, el PECA 2021-2025, on, des d'una anàlisi en profunditat, traçarem el full de ruta del comerç i l'artesania per als propers anys, on els nostres vectors són el comerç de proximitat, la innovació i les noves tecnologies.
I tot això sempre des del diàleg, en continu diàleg amb, bàsicament, les associacions que conformen el comerç valencià.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, honorable conseller.

Passem a la pregunta 631, formulada pel diputat Felipe Carrasco del Grup Parlamentari Popular al conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball sobre el pla Resistir.

(Veus) Un moment, senyoria.
Un moment que li puga posar el temps.
Quan vulga, senyoria.

El senyor Carrasco Torres:

Val.
Gràcies, presidenta, de nou.

Señor Climent, la ofensa de la señora Oltra con sus declaraciones al principio de la pandemia sobre el poco valor añadido del sector turístico de la Comunidad Valenciana, añadido al ninguneo del ministro Garzón, del partido con el que ustedes gobiernan aquí, nos hace dudar muy seriamente de que ustedes, como gobierno valenciano, apuesten por el sector turístico valenciano.

Por ello, mi grupo Popular le lleva la pregunta siguiente: ¿considera usted suficiente la dotación económica para el plan Resistir a los sectores más agredidos económicamente en la Comunidad Valenciana, a pesar de que hay otras comunidades autónomas que van a poner más dinero que ustedes encima de la mesa?

Gracias presidenta.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a donar resposta a la pregunta té la paraula l'honorable conseller d'economia.

Ens fem càrrec de les dificultats de.
.
.
(Veus) Li agraïm que intervinga des de l'escó per a agilitzar un poc la sessió.
.
.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Moltes gràcies, presidenta.

La senyora vicepresidenta primera:

Quan vullga, senyoria.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Senyor diputat, si resulta suficient o no ho vorem des d'eixa avaluació continua que estem fent de totes i cadascuna de les ajudes que traem des del conjunt de la Generalitat.

Ara bé, sí que li puc dir que el Consell valencià es el govern que més ajudes extraordinàries està concedint a aquest sector.
Més, més que qualsevol altra comunitat de tota Espanya.

I això demostra a les clares que des del minuts zero estem al costat de les nostres empreses, de les persones treballadores autònomes i de les persones treballadores per compte alié.
És una evidència i ahí estan els fets.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a continuar amb la formulació de la pregunta, té la paraula l'il·lustre diputat, el senyor Carrasco.
Quan vosté vullga.

El senyor Carrasco Torres:

Gràcies, presidenta.

Verá usted, escuchándole hoy aquí me ha venido a la memoria una película ochentera que todos conocemos, que es Regreso al futuro, en la que en una de sus escenas su protagonista coge una foto suya y ve, de repente, que se está borrando, se está difuminando, y eso es lo que usted hoy ha hecho y va a hacer aquí con su respuesta consiguiente.

Porque nosotros lo que hemos visto es que ustedes se han borrado de la solución.
La solución para los sectores que más agredidos a nivel económico están ahora mismo, como son, por ejemplo, la hostelería, el comercio y los autónomos de la Comunidad Valenciana.

Porque usted y el presidente Puig lo que han hecho directamente es dejar en la estacada al sector, por tres razones fundamentalmente.
En primer lugar, porque les engañan, cuando dicen que las ayudas van a llegar a todo el sector.
Hosbec ha tenido que salir a desmentirles y decirles que solo van a llegar al 0,05 % del sector.
No les escuchan cuando desde el principio de la pandemia han sido muy claros diciéndoles que lo que necesitan son ayudas directas, no créditos.
Y su plan está basado en dos tercios de la ayuda económica en préstamos a devolver.
Y, finalmente, les ningunean cuando dicen que son la comunidad autónoma que más dinero ha dado, y lo acaba de reiterar, señor conseller.
Cataluña va a dotar de 618 millones de euros.
No mienta más, porque eso el sector lo sabe y lo único que hace es distorsionar el mensaje para alguien que lo está pasando tan mal.

Y yo me pregunto: eso de alardear de que son los que más dan, que ya hemos visto que es falso, ¿no deberían preocuparse de las familias que están perdiendo el empleo y que están al borde, muchas de ellas, de pasar hambre?

Ustedes directamente están desconectados de la situación actual.
Oiga, no se lo digo yo.
Se lo dice la calle.
Usted, como no chafa calle, es muy difícil que lo escuche y, además, su agenda últimamente está también muy vaciada.
Pero va a tener que escucharlo hoy aquí, no con camisetas, sino con mis palabras.

Verá, «Este plan es la estocada final al sector», señor Juan Ortega; «Calderilla y burla», Lalo Díez; «Trasnochado, que no soluciona nada», Álvaro Amores; «Los asesores son Epi y Blas», Víctor Pérez; «Tomadura de pelo», Hosbec, señor Climent, Hosbec.
Y adjetivos como «plan», «timo», «migajas», «propina», «limosna», etcétera.
¿De verdad sigue hoy queriendo sacar pecho aquí y haciendo el papelón que está haciendo?
Su conselleria y usted simplemente se ha convertido en la peor pesadilla del sector.

Señor Climent, el sector supone 17.
900 millones de facturación, 320.
000 empleos, 15,5 % de PIB valenciano y su plan no llega ni siquiera a cubrir el 2 %.
Si ustedes han conseguido algo, es unir al sector, pero unir al sector contra usted y contra el presidente Puig.

Ayer mismo -y con esto, termino- un restaurador arruinado me decía que le transmitiera hoy aquí las siguientes palabras: «Este plan Resistir está hecho por alguien que nunca ha pagado unas nóminas a final de mes, ni ha tenido que pagar el IVA, ni ha tenido que pagar el IBI, ni ingresar el IRPF, ni pagar el arrendamiento, ni la luz de un local.
Está hecho por alguien que no sabe lo que es la pyme, ni la micropyme, ni las empresas familiares.
La hostelería nos sacó en la anterior crisis.
De bien nacido es ser agradecido».

Señor Climent, si su respuesta hoy va a ser más préstamos, más ayudas, pero para pagar los impuestos y 5 euros al día durante dos meses de subsistencia para el sector que peor lo está pasando, me perdonará y con todo el respeto le he de decir que usted no sabe llevar esta conselleria.

Gracias presidenta.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a continuar amb la formulació de la resposta per part de l'honorable conseller.
(Veus) Un moment, senyoria.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Gràcies, presidenta.

La senyora vicepresidenta primera:

Quan vullga.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Senyor diputat, ens preocupem i ens ocupem.
I benvingut al canvi de model, deixar el neoliberalisme per a l'intervencionisme.
És a dir, benvingut, perquè sembla de les seues paraules que vostés també no saben moltes vegades on estan.

I, senyor Carrasco, hi ha moltes evidències a les quals ens hem d'enfrontar i que supose que vosté les tindrà clares.
Primera, que vivim en una crisi sanitària i socioeconòmica de primera magnitud i que aquesta situació excepcional necessita de decisions excepcionals, i ho estem fent, pese a les seues paraules; que cal afrontar aquesta conjuntura amb diàleg i la màxima cohesió i així ho estem fent, amb ajuntaments, diputacions, el mateix Consell en companyia dels agents econòmics i socials, i ací, i ací.
I amb polítiques expansives i no restrictives o de retallades.
No fa falta comparar.
I amb polítiques redistributives arribar a totes i a tots els afectats.
Hi ha un estudi previ per a tirar endavant totes i cadascuna d'estes ajudes.
És per això que les ajudes naixen, torne a repetir, d'un estudi de l'IVIE i, a més, en decret ressaltem que el finançament és ampliable i amb el compromís de fer-ho, de fer-ho si realment fora necessari.

El pla d'ajudes està dotat en un primer moment de 380 milions amb caràcter extraordinari i amb l'objectiu de minimitzar els danys provocats per la COVID-19 i reactivar els sectors econòmics més afectats.
Ajudes directes a les empreses, persones autònomes i treballadores afectades per un ERTO.
Ajudes específiques als sectors que han tingut un perjudici sostingut durant tota la pandèmia com l'oci nocturn i el sector de l'artesania.
Instruments financers, amb préstecs bonificats fins un 30% o préstecs participatius per a les empreses.
I les ajudes, com ha dit el president, del fons de cooperació COVID-19 que gestionaran els mateixos ajuntaments.

Senyor Carrasco, és evident que la situació és complexa, és difícil, però crec que en cap moment el Consell ha mirat pel retrovisor, sinó que li hem fet front i estem fent front i estem al costat dels nostres sectors productius.

I vull apuntar allò que vosté dia o que preguntava.
Totes aquestes ajudes no seran suficients si no controlem la pandèmia.
Ni 380, ni 3.
800, ja que s'ha evidenciat de forma molt clara que sense salut l'economia no genera confiança i no funciona.

Aleshores, hem de seguir esforçant-nos en el control de la pandèmia i avançar en la vacunació.
I hem d'aprofitar tots els recursos que tenim al nostre abast -i així està fent-ho este Consell- per a pal·liar el colp que han patit les empreses, persones autònomes i treballadores per compte alié, i amb una visió de llums llargues per a enfortir el nostre teixit productiu i millorar el nostre posicionament en el món.

I això estem fent-ho des de la conselleria d'economia i de qualsevol altre conselleria del Consell, perquè la transformació del model productiu és fonamental, fins i tot.
.
.
o encara més en aquestos moments.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)  

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Continuem amb la pregunta 568, formulada per la diputada Beatriz Gascó, del Grup Parlamentari Popular, al conseller d'educació, Cultura i Esport sobre l'aplicació de la Llei 4/2018, del 21 de febrer, per la qual es regula i promou el plurilingüisme en el sistema educatiu.

Quan vullga, senyoria.

La senyora Gascó Enríquez:

Gracias presidenta.

Señor Marzà, yo creo que a estas alturas nadie se va a sorprender si le digo que su modelo lingüístico vulnera los derechos de las familias y de sus hijos.
De hecho, así se lo hizo saber el Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana.

Es verdad que le dijo que su modelo no se ajustaba a derecho respecto a un decreto que después derogaron, pero también es verdad que ese decreto, tumbado por la justicia, después lo copiaron prácticamente de forma literal en la ley que hoy tienen los centros educativos.

La cuestión es que su forma de proceder está generando muchísimo de rechazo en la calle.
Justo ahora hace un año empezaron a haber numerosas manifestaciones que se tuvieron que paralizar por motivo de la pandemia.
Y precisamente, por la pandemia, usted decidió paralizar la aplicación de la ley porque no se podían dar las garantías de participación necesarias.

La verdad es que no entendemos por qué este curso, teniendo unos datos de contagio muchísimo peores, pero muchísimo peores, usted decide tirar para adelante con la aplicación de la ley.
Es que no se puede entender.
Si el curso pasado no se podía, por las mismas cuestiones sanitarias e incluso peores, este tampoco.
Es que es así se sencillo, señor Marzà, así de sencillo.

Su decisión de tener que presentar los proyectos lingüísticos antes del 28 de febrero -con este contexto sanitario, que eso es lo importante en toda esta historia- ha generado muchísimo descontento entre los docentes y las familias.
Y por eso le pregunto si su conselleria piensa adoptar alguna medida para que la aplicación de la ley de la imposición lingüística no siga atropellando los derechos de los valencianos y se pueda terminar con la indignación que ahora mismo hay en los centros.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a donar resposta a la pregunta formulada, té la paraula l'honorable conseller d'educació.

El senyor conseller d'Educació, Cultura i Esport:

Gràcies, senyora presidenta.

Señora Beatriz Gascó, primero que nada me gustaría decirle que me alegra mucho volverla a ver y tenía muchas ganas de que volviéramos a tener estos debates en esta cámara de representació.

Digo que me alegro mucho de volverla a ver, no tanto de repetirle los mismos temas de siempre.
Porque sí que es verdad que la mayoría de sus interpelaciones siempre son preguntas sobre el mismo tema.

Justo ayer y antes de ayer estuvimos reunidos directamente con los más 1.
693 centros educativos de toda la Comunitat Valenciana.
De hecho, hemos estado haciendo asambleas con todos directores y directoras de todos los centros educativos, cosa que no había hecho nadie antes.
Lo digo por poner en contexto.
De todas las preguntas que nos hicieron, la pregunta que usted formula solo la hizo el 0,1 % de los centros y de las preguntas que se realizaron.
Lo digo por poner en contexto en qué están los centros, qué realmente les está preocupando y qué respuesta están dando los centros a la actual situación.
Nosotros nos estamos ocupando de ese 99,9% largo de las preguntas que respondimos ayer, también el lunes, y que ha estado, como no puede ser de otra manera, en la respuesta a esta situación de la pandemia.

Usted me pregunta por ese 0,1 % y yo le respondo, como no puede ser de otra manera.
Me pregunta por una ley, una ley que sabe que está en perfecto funcionamiento desde hace tres años -no desde ayer, desde hace tres años-, que se ha implantado ya en primaria y que no ha tenido ninguna… ninguna, todavía ninguna problemática en los centros de primaria en que se ha implantado.

Una ley que se aprobó cuando ustedes estaban en el gobierno y que no recurrieron.
Que su gobierno no recurrió, que llegó a decir que era impecable en reuniones que tuvimos con ellos.
Y no solo con eso, sino que tampoco su grupo parlamentario recurrió.
Por lo tanto, una ley que está en vigor… (remors)

La senyora vicepresidenta primera:

Senyoria.

El senyor conseller d'Educació, Cultura i Esport:

.
.
.
una ley que está en vigor, una ley que está en su trámite final.

Y, mire, respondiendo a la pregunta, los proyectos lingüísticos se han ido elaborando… -de los centros de secundaria, porque los de primaria ya están aplicándose- se han ido elaborando desde otoño del 2019.
En otoño del 2019 ya se empezaron a realizar los proyectos lingüísticos de centro y ahora simplemente están en su trámite final.
Y estoy seguro que terminarán con un trámite totalmente normal, como pasó con los centros de primaria.

Gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.
(Aplaudiments)

Per a continuar amb la formulació de la pregunta, té la paraula la il·lustre diputada.

La senyora Gascó Enríquez:

Conseller, la verdad es que nada ha cambiado.
Tiene usted razón.
Usted se ha reído del TSJ, de los equipos directivos, de las plataformas de docentes, de las asociaciones en defensa del castellano, de las familias.
Que ahora usted, en sede parlamentaria, intente también reírse de mí y tomar tomarme el pelo la verdad es que tampoco sorprende.
No sorprende.

A mí me gustaría que fuera claro y dejar de marear la perdiz.
Hay cuestiones básicas claras que los centros le están planteando y ustedes no están contestando.

Ustedes están diciendo «no se preocupen en la aplicación de la ley en secundaria».
Es muy sencillo, háganlo de forma progresiva.
Y yo le pregunto para que me conteste ahora: ¿cómo se va a aplicar de forma progresiva?
¿En qué parte de la ley dice que se puede aplicar de forma progresiva?
¿Se puede aplicar un proyecto experimental porque una jefa de servicio haya firmado un informe que ni siquiera tiene grado de resolución, señor Marzà?
¿Le parece legal que un alumno que esté exento de la asignatura de valenciano tenga que cursar el 25 % del currículum en valenciano?
Todo esto son cuestiones que les están planteando a la administración y no están contestando.

Pero más incoherencias.
Los asesores lingüísticos, estos que están defenestrando prácticamente a la imposición por su sectarismo, se niegan a ir a las reuniones con las comisiones de coordinación pedagógicas porque dicen que es que no se dan las condiciones de sanidad suficientes.
Y en cambio no tienen problemas en saltarse el artículo 16.
2 de la ley, que dice que la elaboración de los proyectos lingüísticos será el resultado de un proceso participativo.
¿Cómo van a participar si no dejan a las familias entrar a los centros?

Y luego me hace referencia a la reunión que tuvo el otro día con los equipos directivos.
No fue una reunión, conseller, fue un mitin, fue mitin, ¡hombre!
Una reunión donde no sabemos los participantes, donde las preguntas que se hacían no eran públicas.
¡Yo qué sé si fue un 0,1 % o un 30 %!
Si el resultado no se podía ver.
Fue una campaña para limpiar su imagen, porque últimamente no para de recibir críticas de los docentes porque no lo están haciendo bien, señor Marzà.

Y si les hubiera dejado a los docentes hablar de forma abierta, le hubieran dicho que están extenuados, le hubieran dicho que no pueden más, le hubieran dicho que no les están respondiendo a las cuestiones que yo ahora les estoy planteando, les dirían que no es momento de aplicar una ley cuyo mayor objetivo, según diputados del Botànic, es poder encontrar novio en Benicarló, que no es el momento de eso, señor Marzà.

Y termino, mire, no todo vale, señor Marzà, se lo he dicho muchísimas veces, claro que sí, y las que vendrán hasta que usted no se baje del burro.
No tiene razón, usted no puede imponer un modelo lingüístico en las aulas valencianas, y espero que rectifique.
Y, si no lo hace, desde el Partido Popular volveremos a ir a los tribunales, volveremos a frenarles, porque la libertad de las familias es un derecho, señor Marzà, que está por encima de su sectarismo nacionalista.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a continuar donant resposta (inoïble per raons tècniques)…

El senyor conseller d'Educació, Cultura i Esport:

Gràcies, senyora presidenta.

Mire, volvemos a lo de siempre.
Usted y yo ya lo hemos vivido esto.
Ya era un apocalipsis la llegada de la Ley del plurilingüismo a primaria, y resultó que más del 90% de los centros lo aprobaron por mayorías superiores a dos tercios en sus consejos escolares.
(La diputada Beatriz Gascó Enríquez parla des de l'escó)

La senyora vicepresidenta primera:

Senyoria, per favor, respecte la paraula.

El senyor conseller d'Educació, Cultura i Esport:

Y se aplicó con total normalidad, con total normalidad.
Y que, insisto, ni su grupo parlamentario ni su gobierno quisieron hacer nada ni recurrir esta ley porque estaba bien, porque lo consideraban sus servicios jurídicos y los servicios jurídicos del gobierno impecable.
(Veus)

La senyora vicepresidenta primera:

Senyoria.

El senyor conseller d'Educació, Cultura i Esport:

Y no solo aquí, sino así lo han alabado también la Comisión Europa y los expertos internacionales.

De hecho, creo que es un ejemplo muy claro de que precisamente estamos trabajando para evitar lo que aquí está pasando, que puedo expresarme en castellano perfectamente.
A usted no le pasa lo mismo con el valenciano.
(Remors)

La senyora vicepresidenta primera:

Senyoria.

El senyor conseller d'Educació, Cultura i Esport:

De hecho, de momento, no la hemos escuchado nunca hablar en valenciano en estas Cortes.
(Veus) ¿Sabe qué pasa?

La senyora vicepresidenta primera:

Senyoria!
Un moment, senyor conseller.

Senyora Gascó, per favor, mantinga silenci, li pregue silenci.
(La diputada Beatriz Gascó Enríquez parla des de l'escó) Hem respectat la seua intervenció i hem mantingut silenci.
Mantinga silenci mentre intervé i està en l'ús de la paraula l'orador.
Silenci!

El senyor conseller d'Educació, Cultura i Esport:

Simplemente digo que para ello trabajamos, para que no haya nadie que no tengas las mismas oportunidades de utilizar la lengua que quiera, la que quiera, (aplaudiments) porque sabrá, sabrá todas las lenguas.

Simplement, mire, mentre vostés seguixen en eixe dia de la marmota i continuaran cada dia alçant-se seguint en el mateix tema, nosaltres anem a l'important.
I sap què és allò important?
Que resulta que en esta comunitat no només s'ha contractat més professorat, sinó que no se'l tira fora quan arriba Nadal, com passava quan vostés governaven.
(Remors) Que resulta que el 30 % d'augment d'inversió per alumne està aconseguint una cosa tan irrellevant respecte a les seues preguntes, que és que siguem la comunitat que més ha reduït l'abandonament escolar (la diputada Beatriz Gascó Enríquez parla des de l'escó) en els últims anys.
.
.

La senyora vicepresidenta primera:

Senyoria!

El senyor conseller d'Educació, Cultura i Esport:

.
.
.
i passa que això .
.
.

La senyora vicepresidenta primera:

Honorable conseller, un moment de silenci.

Mire, el Reglament d'estes Corts és molt clar: (la diputada Beatriz Gascó Enríquez parla des de l'escó) formula una pregunta, un altre contesta i s'ha de respectar el temps d'intervenció de cada un.
Si no els agrada este Reglament, anem a iniciar un procés de modificació i podem fer que cada un parle quan vullga.
Però no és aixina en este cas i, per tant, per favor, li pregue silenci i deixe el senyor conseller que conteste la pregunta que li ha formulat.
(Aplaudiments)

Continue, senyoria.
(Veus)

Senyoria!
Senyoria!
(La diputada Beatriz Gascó Enríquez parla des de l'escó) Senyoria, no està vosté en ús de la paraula!
No està vosté en l'ús de la paraula, per tant, mantinga silenci, per favor.

El senyor conseller d'Educació, Cultura i Esport:

Gràcies, senyora presidenta.

Continuem amb els bons modes i amb educació.
Deia que tinguem tots les mateixes oportunitats, baixant l'abandonament escolar, que és allò important, allò que preocupa a tots els valencianes i les valencianes, i, entre d'altres, que tot el món tinga oportunitat d'estudiar, d'aprendre i de tindre oportunitats futures perquè sap totes les llengües.
Sap per què serà possible?
Perquè hi ha un 30 % més d'inversió per alumne i per què hi ha, entre d'altres, 8.
000 professors més que no se n'aniran al carrer quan vostés, que esperem que no passe mai, vullguen tornar a este govern.

Gràcies.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Continuem amb la sessió de control.

Pregunta número 630, formulada pel diputat Toni Woodward, del Grup Parlamentari Ciudadanos, al Consell sobre l'assignació de partides del pressupost al sector d'afectats.
.
.
(Veus)

El senyor Gracia Calandín:

És l'anterior, és l'anterior, és la 627.

La senyora vicepresidenta primera:

Perdó, disculpen.
És la pregunta número 627, formulada pel diputat Carlos Gracia, del Grup Parlamentari Ciudadanos, al conseller d'Educació, Cultura i Esport, sobre les mesures en centres educatius davant la crisi per la COVID-19.

Quan vullga, senyoria.

El senyor Gracia Calandín:

Gracias, presidenta.

Señor conseller, buenos días.

Los datos registrados en las últimas semanas de los positivos en alumnos y profesores evidencian una situación más que preocupante, especialmente en el personal docente.

Por eso, yo hoy le pregunto: qué medidas tiene previsto adoptar ante la evolución de la pandemia y qué medidas se han tenido en cuenta a la hora de afrontar esta tercera ola que estamos sufriendo.

Gracias, presidenta.

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a donar resposta a la pregunta formulada, té la paraula l'honorable conseller d'Educació.

El senyor conseller d'Educació, Cultura i Esport:

Gràcies, senyora presidenta.

Gràcies, senyor diputat.

Doncs estem ocupant-nos en el dia a dia de millorar evidentment tots els mecanismes de control, de retenció, de detecció i de contenció dels contagis, evidentment dins dels centres educatius.
Ho hem des del primer moment, ho vam fer abans de l'estiu, vam ser la primera comunitat, de fet, que vam presentar els seus protocols per a organitzacions extraordinàries, amb més dotació de recursos, més dotació de personal, més dotació també de monitors i monitores de menjador, també amb més mesures de protecció.
Vam enviar diferents materials de protecció a tots els centres educatius i hem seguit aplicant eixos protocols que han funcionat de forma extraordinària, i no ho diem nosaltres, ho diuen els companys i les companyes que estan fent una feina espectacular en la conselleria de sanitat i de tots els seus tècnics.

Mire, no només això, sinó que, a més a més d'aplicar eixos protocols que han funcionat i que continuen funcionant, sinó que hem augmentat també el material de protecció individual per aquest 2021, també augmentem el material de protecció individual.
Hem augmentat la capacitat de les proves diagnòstiques, s'ha fet un contracte específic des de la conselleria de sanitat per augmentar la capacitat per a fer proves específiques de PCR per a la comunitat educativa.
I, a més a més, hem agilitzat els problemes que s'havien derivat d'esta situació totalment excepcional pel que fa a la cobertura de les institucions, i que així s'ha anat determinant gràcies al diàleg continu escolta activa al conjunt de la comunitat educativa i al seu treball.
I des d'ací ho vull dir clar i ras.
Hem d'estar eternament agraïts al conjunt de la comunitat educativa el treball ingent que està realitzant per a parar, per a contindre aquesta pandèmia i per a seguir fent allò important, que els nostres xiquets i xiquetes seguisquen creixent en oportunitats i en llibertat.

Gràcies.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a continuar en la formulació de la pregunta, té la paraula el senyor Carlos Gracia, que ho fa vosté des de la trona.

Quan vullga, senyoria.

El senyor Gracia Calandín:

Gràcies, presidenta.

Bueno, dice que los protocolos están funcionando de manera extraordinaria.
Pues, mire, de sus propias notas de prensa: 1.
206 profesores contagiados en la semana del 18 de enero, un 1,5 %; en la siguiente, 1.
234; i en la primera semana de febrero, 1.
107, un 1,4 %.

Además, en lo que llevamos en el mes de febrero, en estos diez días, según los datos que reporta la consellera de sanidad todos los días, el 25 % de los brotes se están produciendo en los colegios, 146 brotes en colegios de los 562.
Un 50 % más que en los diez últimos días del mes de enero.

Y me pregunto, pues bueno, qué es lo que le dice a usted la comunidad educativa, señor Marzà, qué le dicen los directores de casi 200 centros, colegios públicos de la Comunidad Valenciana.
Pues mire, se lo voy a leer textualmente, es la frase: estem a primera línia de foc, en un escenari d'incoherències, de silencis, ens sentim sols i soles.
Esta es la carta de la vergüenza, once páginas que le remiten hace unos días más de doscientos directivos de los colegios públicos de la Comunidad Valenciana porque no pueden más, porque efectivamente están agotados.
Se lo dicen en la carta, porque denuncian que sus medidas adolecen de una falta de previsión y descoordinación con sanidad.

Señor Marzà, si las aulas son seguras es gracias a los equipos directivos y a sus claustros.
Y con su falta de previsión y la descoordinación con sanidad lo único que están haciendo es dificultar esta labor.

Medio curso han tardado ustedes en poner en marcha un protocolo que permita conocer los positivos de coronavirus en las aulas.
Unos datos, que se los comentaba ahora mismo, y arrojan estos datos una incidencia acumulada de las dos últimas semanas en docentes que, bueno, yo veo que es casi el doble que en el resto de la Comunidad Valenciana.

En fin, los centros lo cierto es que han tenido que hacer frente a la pandemia con sus propios fondos porque la partida COVID, y se lo dicen en la carta, era insuficiente.
Ahora usted me habla de esas mascarillas diarias para profesores, cuando llevamos ya cinco meses desde que se empezó el curso escolar.
Y, claro, yo me pregunto: oiga, si antes no hacían falta mascarillas FFP2 y ahora sí que hacen falta mascarillas FFP2, ¿eso quiere decir que los planes de contingencia se han quedado obsoletos?
¿Eso quiere decir que los riesgos de los docentes están mal evaluados?
Pero, claro, asumo que la decisión de comprar este tipo de mascarillas es un criterio científico.

Mire, más ejemplos.
Cinco meses, una ola de frío de por medio y varios temporales de fuertes vientos hasta que ustedes han comprado los purificadores de aire, que llevamos reclamando en estas Corts desde el mes de septiembre.
Y ahora yo le pregunto: oiga, cómo sabe usted dónde tiene que instalar estos purificadores de aire si no han medido los niveles de CO2, como también lleva reclamando Ciudadanos desde hace meses a aquí.

Y mire lo que le dice la carta sobre esto, la carta de los 200 directores de colegios públicos: hubiera sido muy importante planificar un reparto lógico, después de conocer las mediciones del CO2.
Ustedes empiezan la casa por el tejado.
Van ensayo-prueba-error.

Igual que con los purificadores, pues también llegan tarde con los PCR, tarde con la conciliación y el permiso COVID.
Hasta que la situación no ha sido de caos, tampoco han puesto en marcha esa declaración responsable para cubrir bajas.
Y usted sabe, igual que yo, que sin sustitutos la seguridad de los grupos burbuja salta por los aires.

Sin embargo, como bien le ha comentado la diputada del Partido Popular, pues usted sí que ha estado, y en eso no ha llegado tarde, en reunir a todos los jefes de departamento de las Cocopes de los institutos para que sus comisarios lingüísticos hicieran proselitismo.
Me hubiera gustado que al inicio de curso, cuando mandaba sus protocolos, cuando mandaba esas guías COVID, cuando había que evaluar los planes de contingencia, les hubiera hecho esas reuniones telemáticas, y no ayer ni antes de ayer.

Y, bueno, ahora ya puede seguir atacando a la oposición, si quiere, o hablar de las comunidades autónomas, como hace habitualmente, pero ya le digo que para los 80.
000 profesores de la Comunidad Valenciana esto, sin duda, será la excusa de patio de colegio.
Esta carta, de los 200 directores de colegios, lo que evidencia es que su gestión no está siendo un buen ejemplo, a menos que exageren.
¿Usted considera que están exagerando?
Once páginas hay aquí.

Moltes gràcies, presidenta.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Esperem que el senyor Gracia arribe a l'escó, i li done la paraula a l'honorable conseller per a continuar donant resposta a la pregunta.

Quan vullga, senyoria.

El senyor conseller d'Educació, Cultura i Esport:

Gràcies, senyora presidenta.

Mire, una cosa que es demana en política normalment és que les coses que es fan es puguen explicar i que tinguen una certa coherència.
El seu síndic ha pujat a dir que se reabran todos los bares, i resulta que esta és la gràfica que demostra que les restriccions funcionen.
Això són els centres educatius, això són els centres educatius.
Eixa és l'afectació de persones que han hagut d'estar confinades o aïllades per a previndre's de persones que han estat detectades positives al voltant dels centres educatius, que no contagiades en els centres educatius.
Mire com ha baixat, mire com ha baixat només s'han fet les restriccions.

Vostés no poden vindre ací a dir el mateix i el contrari i pensar que val tot, perquè no, perquè la realitat és molt més seriosa, que no com vostés es prenen la política.
Perquè saben què?
No és una qüestió de llevar-se màscares o fer discursos per a després fitxar per Vox, que és el que ha passat este matí ací, sinó que, a més a més, s'ha de fer política de veritat per ajudar a la gent que està al seu costat.
I estar al seu costat implica saber les problemàtiques que hi ha en el dia a dia, escoltant els centres educatius i donant resposta.
I evidentment que tot no és excel·lent ni perfecte, clar que no, perquè tot és millorable.
I nosaltres som els primers que fem autocrítica.
I, en eixe sentit, mire, hem estat treballant amb tots els centres educatius per a donar resposta a les dificultats que han tingut.
Pot parlar vosté amb totes les associacions que representen a tota la comunitat educativa i li respondran si hem estat al seu costat o no hem estat al seu costat.
Sabem perfectament les dificultats que han hagut, clar, perquè estem gestionant una pandèmia que posa en dificultat qualsevol sistema, però s'han donat les respostes, no només en el temps oportú, sinó fins i tot abans que es donara a la resta de l'Estat.
Li pose un exemple del que vosté ha parlat.

Diu que no hem estat ni avançant-nos ni mesurant el nivell de CO2 ni mirant la ventilació.
Es va fer ací la recerca del CSIC que ha servit per a fer els plans de ventilació de tota Espanya.
Es va fer ací, en centres educatius valencians, per a evitar que els centres educatius i que el professorat hagueren d'estar ells mesurant el CO2 i afegir més feina, sinó que només, en aplicar els protocols de ventilació, fets pels experts del CSIC, tinguérem suficient i no hagueren d'estar fent feina que no els és pròpia, més encara de la que ja estan fent, que és massa.
I això és el que s'ha fet en els centres educatius valencians.

I s'ha proveït del material des de l'inici, des de l'inici.
Igual no se'n recorda que vam ser els primers que vam enviar les mascaretes als centres educatius, de tot l'estat; que en vam enviar més de tres milions, tant per al professorat com per a l'alumnat; que n'hem seguit enviant; que, a més a més, ara, i per reforçar encara més, sense que això siga una qüestió que estiga escrita en el mateix protocol del Ministeri de Sanitat, per a reforçar i avançar-nos a les possibles branques que puguen vindre més en el futur, anem a repartir eixes mascaretes FFP2.

Mire, no només això, sinó que, a més a més, hem estat treballant en allò que és important de veritat perquè els xiquets i les xiquetes continuen avançant i és que tinguen les millors condicions perquè puguen seguir avançant.
Només en el mes de gener hem generat el contracte d'emergència per a fer més PCR, el contracte per a la compra de les FFP2, hem fet també més protecció individual i hem destinat més recursos per al nostre alumnat i per al nostre professorat.

I no anem a parar, perquè açò no ens pillarà sense treballar.
.
.

La senyora vicepresidenta primera:

Senyoria, vaja finalitzant.

El senyor conseller d'Educació, Cultura i Esport:

I acabe ja.
Miren, vostés parlen sempre de sectarismes i sé que els agrada molt repetir eixa paraula.
I jo no puc definir millor sectarisme que, quan u el que vol és ajudar a canviar el model productiu, fent un centre integral de Formació Professional, isca vosté dient que és una imposició lingüística que es faça Formació Professional a Guardamar.

Gràcies.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Continuem, ara sí, amb la pregunta número 630, formulada pel diputat Toni Woodward, del Grup Parlamentari Ciudadanos, al Consell, sobre l'assignació de partides el pressupost a sectors afectats davant la crisi per la COVID-19.
La pregunta la contestarà el conseller d'Hisenda i Model Econòmic.

Quan vullga, senyoria.

El senyor Woodward Poch:

Sí.
Buenas tardes, señor conseller.

Mire, este año, ya lo sabe usted, será un nuevo año tristemente excepcional, como ya lo fue el 2020.
Será mucho más devastador de lo que ya intuíamos a final de diciembre, cuando se aprobaron los presupuestos de la Generalitat.

Desde marzo del año pasado, desde Ciudadanos vinimos exigiendo ayudas a los sectores afectados y una reorganización ambiciosa y equitativa del presupuesto.
Ustedes destinaron una partida importante, 57 millones de euros, a ayudar a los autónomos, pero fue, claramente, insuficiente.
Al comercio destinaron apenas siete millones en ayudas, siendo un sector que supone el 12,9 % de nuestro PIB y está constituido por 48.
000 empresas que emplean a más de doscientos doce mil trabajadores.
Eso sí, se destinaron 1,6 millones de euros a IFA y Feria Valencia, que solamente tienen 12 y 120 trabajadores, respectivamente; pero, claro, son dos empresas públicas y ahí está el trato de favor, un trato de favor que supuso destinar 154 euros por cada empresa del sector de comercio, frente a 800.
000 por cada feria.

Desde el Consell, y ante la evidente necesidad de muchos sectores afectados, no se quiso reorganizar partidas importantes para paliar el gasto y hacer frente a las necesidades prioritarias y eso que el presupuesto final de la Generalitat Valenciana, provisionalmente, son 26.
600 millones de euros.

Durante la negociación del presupuesto para el 2021, desde Ciudadanos pedimos la previsión de un fondo COVID, dotado con partida suficiente para un año necesitado de ayudas, destinado a salvar empresas.
Finalmente, se consiguieron 76 millones de euros, pero, a fecha de hoy, sigue sin estar activo.

Ahora nos encontramos con el plan Resistir, un plan a todas luces insuficiente, porque no soluciona el grueso del problema.

Y, ante todo esto, nuestra pregunta es: ¿qué opiniones se barajan en el presupuesto de la Generalitat del 2021 para poder destinar partidas a nuevas ayudas a los sectores afectados, ante la continuidad de cierres en la Comunidad Valenciana?

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a donar resposta a la pregunta formulada, té la paraula l'honorable conseller d'hisenda.

Quan vullga, senyoria.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

Moltes gràcies, presidenta.

La crisi, la crisi econòmica que ha generat la crisi sanitària ha necessitat, en tot moment, de respostes àgils, respostes eficaces, respostes immediates i, a més, compassadament amb l'impacte de la pandèmia.
És a dir, nosaltres, per sort, com Portugal o com Irlanda, vam tindre una primera i segona onada amb molt bones condicions i vam actuar en conseqüència.
Però també, com Irlanda i com Portugal, ara, esta tercera onada ha sigut terrible.

Aleshores, nosaltres, que ja, quan formulem la relació.
.
.
, elaborem els pressupostos, parlem amb vostés i fem tot això, estem ja en la pandèmia i sabíem que el 31 de desembre no anava a anar-se'n el virus.
Vull dir, que açò anava a continuar, com a mínim, el primer semestre del 2021.
I vàrem actuar en conseqüència i vam fer uns pressupostos expansius, reactius i vius -esta és la paraula que jo voldria subratllar ara- i vius; vol dir que nosaltres sabíem que, a través del React i a través de fons extraordinaris, també eixe fons, que encara no s'ha repartit, de 13.
000 milions, del Govern d'Espanya, nosaltres podíem generar crèdits que complementarien i s'adaptarien a les noves circumstàncies perquè, per sort o per desgràcia, no podíem albirar ni de lluny que hi hauria una tercera onada d'estes característiques, estem parlant d'octubre, estem parlant de desembre.

Aleshores, el que sí que li dic a vosté és que nosaltres estem, en tot moment.
.
.
I li diria més encara, és a dir, què és el pla Resistir?
Què és el pla Resistir, sinó la resposta, la més gran resposta que qualsevol comunitat autònoma ha fet a Espanya a les ajudes de la pandèmia.
Ja ho vàrem fer en abril i en maig de l'any passat.
57 milions, sí, senyor, van ser insuficients, però eren, enfront dels 7 milions de Madrid o els 20 milions de Catalunya, eren immensament grans i ens vàrem quedar curts.

Nosaltres ara, amb un disseny i una cirurgia més fina, estem justament per fer que eixos pressupostos vius continuen treballant, per tal d'adequar-se als sectors més afectats, terriblement afectats per este crisi econòmica derivada de la sanitària.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a continuar amb la formulació de la pregunta, té la paraula el senyor Woodward.

Quan vullga, senyoria.

El senyor Woodward Poch:

Sí.

Le agradezco la respuesta.

Mire, señor conseller, es verdad que ayer presentaba el plan Resistir a esta cámara, detallado.
Un plan que, por desgracia, nacía caducado, pues tan solo tres días después de su anuncio se cerró por completo la hostelería.
Y, lo más importante, como usted ha dicho, es un plan que viene respaldado, cien por cien, por los fondos React de la Unión Europea.
Por tanto, yo le pregunto: ¿qué hubiera pasado si no llegan esos fondos React?
¿Se habrían quedado con los brazos cruzados?

Los presupuestos del 2021 no estaban, creemos, diseñados para hacer frente y rescatar, de manera justa y real, a los sectores afectados por las restricciones del cierre en las que nos encontramos en estos momentos.
Y esto es un serio problema, pues, urge poner todos los medios presupuestarios disponibles.
Yo le pregunto, ¿por qué no destinaron más importe del fondo de los 16.
000 millones de euros a ayudar a los sectores más perjudicados?

El importe remitido, finalmente, a la Comunidad Valenciana fueron 1.
485 millones de euros.
¿Por qué no utilizó el tramo cuatro, un total de 558 millones de euros, la parte sobrante por pérdida de recaudación, para dar más ayudas?
Las cifras de la intervención general, las provisionales, a diciembre del 2020 indican que la pérdida de ingresos fue, únicamente, de 227 millones de euros.
Es decir, de los 559 millones, disponían de 330 millones que podían haber utilizado para compensar las pérdidas de los sectores más afectados.

¿Por qué no destinan el total de los fondos React, los 1.
254 millones adjudicados a los sectores más afectados?
Son fondos que no tienen presupuesto, no están presupuestados, y el señor Ferri tiene ahí un saldo para ese fondo que ha pedido hoy al gobierno español.

Todos sabíamos y sabemos que 2021 debía ser el año de la salvación y compensación a todos estos sectores que se han quedado descolgados.
Cuando llegue el siguiente tramo del plan Next Generation, se podrán destinar a los proyectos que queramos, (remors) pero ahora se deben seguir destinando más ayudas a los sectores…

La senyora vicepresidenta primera:

Senyories.

El senyor Woodward Poch:

…económicos afectados, para que puedan sobrevivir, sobre todo a aquellos que sean viables, como dijo usted ayer, pero también a todas aquellas empresas y autónomos que han cerrado para siempre, por culpa de las restricciones e imposiciones que han ordenado los gobiernos, tanto central como este Consell.
Y, para ello, se debe hacer un esfuerzo y utilizar presupuesto de la Generalitat a este fin y mientras dure el cierre de la pandemia.
¿Cómo va a reordenar el presupuesto de 2021 para poder destinar partidas a nuevas ayudas, justas y suficientes, a estos sectores afectados?

Gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a continuar donant resposta a la pregunta formulada, té la paraula l'honorable conseller d'hisenda.

Un moment, senyoria, que puguen netejar la trona.

Quan vullga, senyoria.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

Senyor Woodward, 76 milions vàrem pactar amb vostés i ja portem més de quatre-cents milions de fons generals de crèdit.
(Aplaudiments) Perquè React, React eren 1.
254 milions, però d'eixos ja en vàrem ficar més de quatre-cents en els pressupostos ordinaris, sabedors que eixos compromisos se projectarien sobre l'any 2021, perquè els React són, com a mínim, per a dos anys.
Per tant, ens quedaven quants milions?
Els del pla Resistir.
Estos són els milions.
És que hem anat generant crèdits, en funció de la dimensió de la crisi i, evidentment, ara, amb cirurgia fina, perquè, com ja he dit més d'una vegada, està crisi no és una crisi global, esta crisi és en forma de K, amb molts sectors que ixen ben parats de la crisi econòmica i altres que ixen molt afectats.
I esta segona part, com que tenim esta informació, hem anat, justament, als de la part que està baixant que és, bàsicament, activitats econòmiques que treballen amb el contacte amb les persones, amb les relacions socials de les persones, que és el tema de l'Horeca, és a dir, d'hotels, restaurants i cafeteries i tot el tema cultural, etcètera, etcètera.
I ahí hem.
.
.

I eixe primer pla de xoc, més de quatre-cents milions.
.
.
Vosté diu: «acabe de llegir en la premsa que la Comunitat de Madrid va a fer.
.
.
», la mitat de la mitat del que anem a fer nosaltres, amb molt més milions i amb una estructura productiva i sectorial, senyoria, que no té res a vore amb la nostra.
Ahí estan les grans empreses i ací tenim la pime, la microempresa, els autònoms.
I nosaltres estem, realment, sense tanta disposició addicional financera, treballant en esta línia.
I anem a continuar, anem a continuar perquè sabem que, efectivament, hi ha sectors que volem que arriben al segon semestre -que és quan creguem nosaltres que les coses se normalitzaran- de la millor manera possible.
Perquè el pitjor que pot passar en una economia és que les empreses tanquen.
Perquè, si tanquen, és molt difícil després obrir-ne.
Per tant, estem en la situació màxima possible, d'acord amb els nostres recursos, ajudant perquè arriben a eixa part.

Perquè quede molt clar, estes ajudes se paguen de dos maneres: a través dels impostos dels qui ara vivim i paguem impostos o a través del deute, que són el que pagaran els nostres filles i els fills dels nostres fills.
I sempre en el disseny, amb trellat, de com fer front a això.
.
.

La senyora vicepresidenta primera:

Vaja finalitzant, senyoria.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

.
.
.
cal buscar un equilibri i eixe equilibri diu: entre augmentar les disposicions dineràries dels pressupostos i que el dèficit, que se projecta en deute, siga el menys possible.
Perquè ja parlàrem del dèficit.
El de l'any 2020.
.
.

La senyora vicepresidenta primera:

Senyoria.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

.
.
.
ja en parlarem dins de pocs dies, quan es faça la liquidació, quin ha sigut el dèficit i voldrà vosté saber quin esforç hem fet justament per a fer front a estes necessitats extraordinàries del nostre teixit productiu.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Continuem amb la pregunta 633, formulada pel diputat Fernando Llopis, del Grup Parlamentari Ciudadanos, a la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, sobre el complex sanitari Ernest Lluch.

El senyor Llopis Pascual:

Gràcies, senyora presidenta.

La senyora vicepresidenta primera:

Un moment, senyoria, que li pose el temps.

El senyor Llopis Pascual:

Ah!
Perdó.

La senyora vicepresidenta primera:

Quan vullga.

El senyor Llopis Pascual:

Moltes gràcies, senyora vicepresidenta.

Buenos días, consellera.
Buenos días, Ana.

Hace escasos días, usted decía aquí que, desde el Botànic, estaban preparados para hacer frente a la segunda ola.
Parece que no, desgraciadamente parece que no y eso ha supuesto la muerte y el dolor de muchos valencianos.
Un ejemplo es las espeluznantes situaciones a las que han sido sometidos, parece ser, muchos de los valencianos que fueron ingresados en lo que se ha denominado hospital Ernest Lluch.
Desde el 11 de enero, el Grupo Ciudadanos viene denunciando la situación.

La pregunta que le hago es: ¿qué informes técnicos, médicos y de personal se emitieron para permitir que fueran ingresados pacientes graves de COVID en el hospital Ernest Lluch?
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a donar resposta a la pregunta formulada, té la paraula l'honorable consellera de sanitat.

La senyora consellera de Sanitat Universal i Salut Pública:

Mire, señoría, este centro reúne todas las acreditaciones y todos los informes favorables para que pudiera acoger personas que estuvieran en una situación muy concreta, de acuerdo con un protocolo que diseñó el propio departamento de La Fe.
Además, cuenta con todos los informes favorables para la acreditación como un centro para recibir, en este caso, a personas en esa situación en sus instalaciones, que están correctamente visadas e inspeccionadas.

Pero lo más importante, señor Llopis, no solamente son las instalaciones y las infraestructuras, es el profesional que se está dejando la piel allí para poder tratar a todas aquellas personas que están ubicadas en esta instalación.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a continuar amb la formulació de la pregunta, té la paraula l'il·lustre diputat Fernando Llopis.

El senyor Llopis Pascual:

(Veus) Ja està posat el temps?

La senyora vicepresidenta primera:

Sí.

El senyor Llopis Pascual:

Molt bé, perfecte.

La senyora vicepresidenta primera:

Quan vullga, senyoria.

El senyor Llopis Pascual:

Deixe'm un segon.
(Veus)

Senyora consellera.

Bé, quan vosté vullga.

Señora consellera, al final, parece que no me ha acabado de contestar la pregunta.
Me gustaría recordar, y usted lo ha comentado antes, que no toca hablar de bulos, no toca hablar de bulos.
Voy a hablar de lo que ustedes dijeron.
2 de noviembre, directora general Mariam García Layunta, indica que se ha habilitado la antigua escuela de enfermería, que es lo que hemos llamado Ernest Lluch, para coger enfermos leves de COVID.
¿Es un bulo?
No, no es un bulo.

¿Treinta muertos de pacientes leves en tan solo dos meses?
Señora Barceló, o los casos no eran tan leves o las deficiencias de ese hospital le ha revertido un diagnóstico leve en un paciente grave valenciano que ha perdido la vida.
(Aplaudiments) Y de eso me gustaría que diera cuenta hoy, sin bulos.

El 11 de enero desde Ciudadanos ya nos habían llegado varias quejas.
Le hicimos una pregunta sobre la situación de las infraestructuras de ese hospital, no hemos recibido respuesta.
No queremos oír bulos, queremos sus respuestas.
No las hemos recibido un mes después.

Cuando empiezan a hacerse públicas las quejas del personal que trabaja allí, la señora García Layunta dice: Que, bueno, que sí, que no son leves, que son graves y que, además, empleamos métodos de contención física con algunos enfermos.
A mí eso me da pánico cuando dicen ustedes eso, ¿métodos de contención física con pacientes leves de COVID?
No sé.

¿Porque sabe cuál es el problema?
Pregúntele, pregúntele, está en la prensa, en la nota de prensa de la conselleria.
Porque de los 250 pacientes que han ingresado en este centro desde el 2 de diciembre, solo un tercio eran leves, solo era un tercio leves.
Eran pacientes de más de ochenta años, pacientes con patologías previas que, obviamente, se han agravado contrayendo el virus.
Sin embargo, fueron ingresados por ustedes en un centro que no estaba preparado ni con infraestructuras ni con recursos personales.
Una vez más la planificación ha ido en contra de la salud de los valencianos.

Los valencianos que han sido trasladados a estas instalaciones no contaban con agua caliente, hoy siglo XXI.
No había agua caliente en muchas de las plantas, puede comprobarlo, puede preguntarlo.
Las camas no son articuladas, le preguntamos por ello.
Hay muchos pacientes que se les ha complicado muchísimo el tratamiento.
Muchos pacientes se han quejado del tratamiento inhumano.

Y, por supuesto, la dotación de personal ha sido totalmente insuficiente.
Y por eso ustedes, cuando lo hemos denunciado, han tenido que trasladar a los pacientes a otro lugar o a su casa, o a su casa, porque no había camas.

La pregunta -y con esto acabo- vamos a ver, ustedes han mandado a la inspección médica.
Pero han mandado a la inspección médica ahora, a contar los muertos, en vez de haberlos mandado al principio para garantizar las condiciones de los valencianos que estaban ingresados allí.

La pregunta, y se lo voy a volver a decir a usted, señora consellera, ¿puede afirmar usted en este hemiciclo que las instalaciones del complejo sanitario Ernest Lluch estaban perfectamente preparadas para la recepción de pacientes COVID en diciembre y en enero?
¿La gerencia del Hospital La Fe autorizó la apertura de este hospital en base a los recursos humanos y técnicos de los que disponía?
¿La Dirección General de Asistencia Sanitaria autorizó la apertura de este hospital?

¿Los departamentos de infraestructura autorizaron abrir un hospital que no disponía de agua caliente, que no funcionaban los telefonillos?
¿Alguien, de verdad, lo revisó?
¿Va a cesar a los técnicos que avalaron al hospital de los horrores?
¿O solo va a tratar de localizar al sanitario que denunció las deficiencias?

Señora Barceló, con el cariño y respeto que sabe…, con el cariño personal que le tengo, no busque culpables entre el personal valenciano que se juega la vida todos y cada uno de los días.
Busque los culpables cuando se reúna con su equipo de dirección.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a continuar donant resposta a la pregunta formulada, té la paraula l'honorable consellera.

Quan vullga, senyoria.

La senyora consellera de Sanitat Universal i Salut Pública:

Gracias.

Gracias, señor Llopis.

Con el mismo respeto con el que usted se dirige a mí, yo le voy a contestar que ya desde el 15 de julio, julio, ya contábamos con el informe del Servicio de Planificación de Programas y Servicios Sanitarios por el que se autoriza la apertura del centro.
Un informe favorable sobre las necesidades asistenciales que se atenderán en ese centro habilitado Ernest Lluch.

El 21 de septiembre ya teníamos un informe del servicio de infraestructuras firmado por dos arquitectos.
Los propios arquitectos, uno el jefe del servicio de infraestructuras y el otro el propio arquitecto, realizan informes en el que se señalan la normativa aplicable, detalla la descripción del edificio, su historia, describen el proyecto de rehabilitación ejecutado en el mismo.

La intervención se realiza el 17 de mayo y el 10 de abril, en pleno estado de alarma, y consistió en la reforma parcial del edificio para afrontar las necesidades asistenciales sobrevenidas por la situación de la pandemia.
La superficie construida de esta reforma fue de 6.
918 metros cuadrados, lo que suponía un 59 % de la superficie construida del inmueble.

Los arquitectos dicen en su informe: «Teniendo presente el adecuado estado del edificio y el cumplimiento de la normativa vigente en el momento de su construcción, el mencionado edificio se considera adecuado para su uso temporal para acoger pacientes hospitalizados en base a las necesidades asistenciales del momento presente».

Posteriormente, el 30 de octubre, se realiza un informe por la inspección sanitaria y levanta un acta esa inspección.
Y dice en el acta: «se revisan los informes del servicio de infraestructura, del servicio de planificación de programas, de servicios sanitarios y la memoria del centro».
Se gira visita al centro el 28 de octubre y concluye la inspección que «se observa el cumplimiento escrupuloso de lo descrito en la memoria, a falta de recibir el plan de emergencias y de responsabilidad civil».
Plan de emergencias que está desde el 7 de agosto.
Y la póliza de responsabilidad civil, que es la que corresponde a la propia conselleria de sanidad y a todos los edificios.

El 3 de noviembre, la Dirección General de Investigación y Alta Inspección dicta una resolución para la autorización sanitaria que la emite el 3 de noviembre.
Y esa resolución, firmada por el director general de Investigación y Alta Inspección, vuelve a concluir que «el inmueble destinado a la actividad de centros temporales con internamiento para aliviar la presión de hospitalización, hospitales agudos, se le puede encomendar y queda acreditada».

Concluido todo el proceso, se concede la autorización el 4 de noviembre.
Pero es que, además, queda inscrita la autorización y registrada la acreditación por el jefe de servicio de autorización de centros, servicios y establecimientos sanitarios, que certifica la inscripción en el registro autonómico de centros, servicios y establecimientos sanitarios el 18 de noviembre del 2020.

Yo creo, señor Llopis, que no hay ninguna improvisación, como usted ha podido ver.
Que desde el mes de julio ya se viene trabajando en esta infraestructura, hasta el mes de diciembre no se incorporaron pacientes.
Por tanto, ni hay improvisación ni se ha actuado negligentemente.

Nosotros colaboraremos, como así lo haremos, con la justicia cuando nos solicite informe, los informes pertinentes que nos ha solicitado ya, pues, para ver si correctamente ha funcionado el centro.
Pero no se le olvide, señor Ferri…, Llopis, perdón, Llopis, (rialles) los confundo a los dos…

La senyora vicepresidenta primera:

Vaja finalitzant, senyoria.

La senyora consellera de Sanitat Universal i Salut Pública:

…es que están ahí, están al frente.
(Rient)

Bueno, que se ha actuado correctamente.
Si ha habido alguna cuestión o alguna situación que no entre dentro de los cánones de lo que debía de ser practicado, pues, no se preocupe usted que llegaremos hasta el final.
Nosotros no tenemos constancia de ninguna queja durante todo este tiempo.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Continuem amb la pregunta 540 formulada per la diputada Ana María Cerdán y la diputada Ana Vega del Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana al Consell sobre la situació del sector turístic.
La resposta serà substanciada pel conseller d'Hisenda i Model Econòmic.

Té la paraula, senyoria.
Quan vosté vullga.

La senyora Cerdán Martínez:

Gracias, señora presidenta.

Consejeros, señorías, buenos días.

Señor Soler, ¿por qué están tan empeñados en hundir el sector turístico en la Comunidad Valenciana?

Gracias.

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.

Per a donar resposta té la paraula l'honorable conseller.
(Veus)

Quan vullga, senyoria.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

Gràcies, senyora presidenta.

Jo em pregunte, jo em pregunte a mi mateixa, per què estem entestats en salvar al sector turístic de la Comunitat Valenciana?
(Aplaudiments) Per què estem entestats per salvar-lo?
Eixa és la pregunta en realitat.

I ara, si vol, en la segona part ja parlarem.
(Aplaudiments i rialles)

La senyora vicepresidenta primera:

Gràcies, senyoria.
(Rialles)

Per a continuar amb la formulació de la pregunta, té la paraula la il·lustre diputada Ana María Cerdán.

Senyories.

La senyora Cerdán Martínez:

Gracias.

La senyora vicepresidenta primera:

Quan vullga, senyoria.

Quan vosté vullga.

La senyora Cerdán Martínez:

Gracias, señora presidenta.

Me duele en el alma ver cómo, de verdad, se toman esto tan a cachondeo.
Y también me duele en el alma ver cómo se escudan en la salud para mantener la hostelería cerrada.
Pues, bien, el pasado fin de semana se suicidó un empresario hostelero en Alicante, en su bar.
Ningún medio de comunicación se ha hecho eco de este suceso.
Señor Soler, su abandono también puede ser letal, ¿vale?

«Hay que repensar el modelo turístico de masas porque reporta muchos beneficios a unos pocos.
En zonas de gran atracción turística como puede ser Venecia, Ámsterdam, Barcelona, se ha demostrado que el turismo de masas genera sobrecarga en la propia infraestructura turística, distorsiona los mercados locales de la vivienda y propicia precariedad en el empleo.
El sistema económico de la Comunidad Valenciana avanza hacia un nuevo modelo turístico con más valor añadido, más sostenible y que redistribuya mejor la riqueza».
Señor Soler, ¿sabe de quién son estas perlas?
Yo se lo digo, de la vicepresidenta del gobierno valenciano.

«El futuro de la industria turística en España es una cuestión menor, pues se trata de un sector de bajo valor añadido, estacional y precario que, además, es el responsable de la situación de debilidad estructural de nuestro país».
Alberto Garzón, ministro de Consumo.

Cuando el señor Garzón dice estas palabras está hablando de un sector que a nivel nacional supone un 14,3 % del PIB.
Eso quiere decir que cada semana que la hostelería está cerrada, que está cerrado el turismo, se pierden 7.
000 millones de euros.
España es o ha sido el segundo país más visitado del mundo y deja la constancia siendo 83,7 millones de viajeros, dejando la frívola cantidad de dinero de 92.
278 millones de euros en 2019.

Datos de la Comunidad Valenciana: 15,5 % del PIB, 15,9 % del total del empleo, 6,8 del total del gasto público, 15,3 del total de impuestos.
Demanda turística extranjera, 9.
592 millones de euros.
Demanda turística nacional, 7.
810 millones de euros.
Demanda turística de residentes, 3.
737 millones de euros, 2019.
¿Seguimos riéndonos, señor Soler?

Todo este flujo de dinero que genera la hostelería, comercio, transporte de viajeros, ocio nocturno, infantil, distribuidoras, venta ambulante, agencias de viajes, museos, cines, teatros y un largo etcétera sirve para que puedan trabajar y poder dar trabajo de calidad.
A cambio, señor Soler, ustedes ponen encima de la mesa 57 millones de euros y poco más.

De 800 hoteles que hay en la Comunidad Valenciana solo hay abiertos 50, los ERTE suman más de 73.
500, con casi quinientos mil trabajadores afectados.
Y ustedes venden humo, hablan de agilidad y tardan un año en dar 2.
000 euros en un pago único.
Eso es a donde llegan ustedes, señor Soler.

Es humo como, por ejemplo, los 2.
000 millones de euros que anunció el señor Puig en julio de 2020.
¿Dónde están esos 2.
000 millones de euros para ayudar al turismo?

El gasto fijo previsto en un establecimiento cerrado como puede ser un bar, ya lo dije ayer, son alrededor de dos mil quinientos euros al mes.
En un restaurante cinco mil quinientos euros y en un hotel entre cuarenta y cinco mil y setenta y cinco mil euros al mes.
Y están los establecimientos cerrados, se lo digo a modo informativo, por ver la cantidad de dinero que va a subir luego en las ayudas.

Si lo que pretenden es que el 40 % de nuestra hostelería, comercios, servicios y demás empresas anexas al sector turístico echen el cierre, adelante, señores del Botànic.
Van por buen camino.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

La senyora vicepresidenta primera:

Bé, per a finalitzar, per a donar resposta a la il·lustre diputada, té la paraula l'honorable conseller d'hisenda.

El senyor conseller d'Hisenda i Model Econòmic:

Senyora presidenta.

Com que no vull repetir-me respecte del que li he contestat al senyor Woodward, només volia dir-li que, efectivament, estem obstinats, efectivament, en el contrari del que diu vosté, en què açò puga sobreviure a esta barbaritat, este tsunami econòmic que ha significat la pandèmia.

Però, atenció.
Jo també vull parlar de perles.
De perles concretes.
Com, per exemple, que en l'any 2020, l'any passat, vàrem destinar 10 milions en equipaments i dotacions higienicosanitàries a les platges, 16 milions a promoció de la imatge de la Comunitat Valenciana com a destinació segura mitjançant el pla de màrqueting turístic i articulàrem dos paquets d'ajudes específiques per a les empreses del sector turístic, una línia de 6,5 milions d'ajudes a autònoms i pimes del sector que va permetre ajudar a prop de nou-centes empreses.

El programa de bo Viatge de la Comunitat Valenciana, amb 14 milions per a l'any 2020 i 2021, per a incentivar la demanda de serveis turístics fora de temporada estival i que hem d'ampliar per la raó que ara els desplaçaments no són possibles.

Ara, davant dels efectes de les restriccions que inevitablement s'han hagut d'adoptar per motius d'esta tercera ona, el Consell ha aprovat, com bé he dit abans, el pla Resistir, dotat amb 400 milions.

El decret 1, convalidat ahir en esta cambra, amb les ajudes parèntesi per als sectors més afectats de cada municipi amb 160 milions, als que s'han afegit 523 ajuntaments, tots els que podien ser beneficiaris, i als quals la Generalitat ja els ha transferit, com ha dit molt bé el president este matí, la totalitat de la seua aportació.

El Decret 2/2021, amb 105 milions en ajudes directes per a treballadors, empreses i autònoms.
80 milions per a sufragar part de les quotes de la seguretat social, 16 milions per a complementar les prestacions que reben les persones treballadores en situació d'ERTO i 8 milions per a ajudes directes a persones treballadores per compte propi, autònoms i beneficiaris de la prestació de cessament de l'activitat per la COVID-19.

El decret de concessió directa d'ajudes a professionals i empreses del sector turístic de la comunitat, amb 18 milions a càrrec del pressupost ordinari de turisme.
I el suport financer de l'IVF, en particular a través de la línia HORECA, de la qual ja s'estan beneficiant els establiments hotelers, que oferixen una subvenció no reemborsable -ajuda directa, en definitiva- de fins al 30 %.

I, a més, com acabe de dir, s'ha ampliat el període per a gaudir del bo Viatge.
S'ha incrementat la seua dotació fins als 16,3 milions, dels quals 12 s'aplicaran en l'any 2021 i es preveu la possibilitat d'ampliar-lo amb un fons addicional del programa europeu REACT.

Són, senyoria, centenars de milions en ajudes als col·lectius vinculats al turisme, als que afegirem els 8 milions que es destinaran per a ajudar al sector de l'oci nocturn i els 4,7 milions anunciats per a recolzar el sector del taxi.

És moltíssim més del que estaven fent altres territoris.
Demostren, amb dades objectives, que este Consell està lluitant des del primer dia per a ajudar al nostre sector turístic i a superar esta crisi.

Estes són les perles.
Estes, estes, i no les que dona vosté.
Estes, que són realitats, realitats.
Som conscients, com he dit adés, que esta crisi és una crisi en k i els que estan cap avall són els que han de tindre el recolzament.
Cirurgia fina.

Perquè, si no, el que paga vosté amb els seus impostos i els que pague jo, han d'estar molt ben utilitzats.
Fins a on pugam.
I, si no, hi haurà un dèficit que hauran de pagar els que venen darrere.

I, naturalment, com he dit adés, hem de buscar eixe punt.
Eixe punt, esta vegada, gràcies al Govern d'Espanya, gràcies a la comunitat europea, a diferència del que va passar en l'època del partit que vosté recolza en Madrid i en Andalusia i en Múrcia i en tants altres llocs, resulta que ara, gràcies a estes actituds europees i espanyoles, podem tirar endavant estes ajudes.

Que sempre seran insuficients, només faltava, perquè els diners públics són limitats.
Però, tenen sobretot esta empatia tant important que han de tindre, amb totes aquelles famílies que estan patint esta crisi econòmica, més enllà i més encara amb les que estan patint la crisi sanitària en la seua pròpia casa.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

(Ocupa la presidència el president de les Corts Valencianes, senyor Enric Morera i Català)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Pregunta que formula la il·lustre diputada Rebeca Serna en nom del Grup Parlamentari Vox Comunidad Valenciana a la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública.

Quan vosté vullga, senyoria.

La senyora Serna Rosell:

(Inoïble per raons tècniques) … Barceló.

Como indicó usted en su comparecencia en Diputación Permanente el 25 de enero, esta primera fase de vacunación, que va a comprender a estos cuatro grupos prioritarios de personas, finalizaría aproximadamente en marzo.
Esta era un poco la estimación que había.
Y que el siguiente grupo de personas que se vacunarían eran los mayores de ochenta años.
Fue lo que dijo usted en la Diputación Permanente.

Bien, tenemos en la Comunidad Valenciana 276.
531 personas mayores, según el Instituto Nacional de Estadística.
Claro, entendemos que estas personas mayores de ochenta que viven en residencias ya habrán estado vacunadas para esta fecha.

Y haciendo un pequeño cálculo, pues nos encontraríamos con unas doscientas cincuenta mil personas mayores que vivirían en sus domicilios o en domicilios de familiares.
Muchas de estas personas a lo mejor viven solas o estos familiares también son de edad avanzada.

Y, bueno, entendemos que para garantizar su salud, después de que se le administre la vacuna, esto sería responsabilidad tanto de su conselleria como también de la conselleria de Igualdad y Políticas Inclusivas.

Por eso le pregunto, señora Barceló, si existe un protocolo de seguimiento del estado de salud de las personas mayores de ochenta años, en este caso porque serán las primeras en vacunarse, que no están institucionalizadas, una vez se les haya administrado la vacuna.
Y si van a trabajar de manera conjunta y coordinada su conselleria con la conselleria de la señora Oltra.

Muchas gracias.

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.
(Aplaudiments)

Li contestarà… Contestarà l'honorable consellera.

La senyora consellera de Sanitat Universal i Salut Pública:

Sí.
Mire, como usted sabe, en estos momentos en España contamos con tres vacunas: la de Pfizer, Moderna y la de AstraZeneca, que es la última que se ha aprobado por la agencia española y por la Agencia Europea del Medicamento.

Y se ha elaborado una estrategia de vacunación en función de las vacunas que tenemos en estos momentos y también de las dosis de las que vamos a disponer a lo largo de estos meses.

Decirle que la estrategia de vacunación está aprobada por la Comisión de Salud Pública a nivel estatal y que en ella, como muy bien ha dicho, se establecen los grupos prioritarios o los colectivos que tienen prioridad en la vacunación.

Como sabe, no todas las vacunas pueden ser utilizadas en determinados grupos, como es la de AstraZeneca, que tiene que ser utilizada en menores de cincuenta y cinco años.

En estos grupos que se han establecido, que en principio eran cuatro grupos, le quiero recordar que antes de llegar a la fase de los mayores de ochenta años tenemos todavía que vacunar a los grandes dependientes.

Los grandes dependientes, los institucionalizados son los de las residencias y luego hay grandes dependientes que están en domicilio, pero también tenemos grandes dependientes de grado 3 en los centros de día.
Y que, por tanto, también serán los puntos de referencia para esa vacunación.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, consellera.

Li acabarà de formular la pregunta la il·lustre diputada Rebeca Serna.

La senyora Serna Rosell:

Gracias.
Gracias, presidente.

A ver, sí, señora Barceló, todo esto también lo explicó en su comparecencia.
La estrategia de vacunación, donde se darían todas las instrucciones precisas de priorización y administración de la vacuna, etcétera.
Muchas de ellas que no se han cumplido, ya lo sabemos todos.

Pero, bien, yo lo que le pregunto es por un protocolo, no una estrategia.
Son cosas diferentes.
Este grupo de grandes dependientes ya forma parte de esta primera etapa de vacunación, si no me equivoco.
Residentes, personal sanitario y grandes dependientes no institucionalizados.

Pero, bueno, señora Barceló, mire… Personas mayores de ochenta años le he dicho que puede haber unas doscientas cincuenta mil que viven en sus domicilios.
Le doy un ejemplo de un caso real, que se puede dar en varios municipios de la Comunidad Valenciana.
Dos personas mayores de ochenta años, ochenta y cinco y ochenta y siete, no tienen ningún familiar cerca, es un pueblo pequeño, no conducen, porque ya tienen dificultades para conducir, y su centro de salud en su pueblo está cerrado.

Por eso le pregunto si, para cuando a estas personas se les administre la vacuna… Que este primer informe que se hizo de farmacovigilancia se hizo simplemente con quinientas mil personas vacunadas -en España estoy hablando-, teniendo en cuenta que esas personas que estaban vacunadas son las que de algún modo están controladas, porque son residentes o porque están en alguna institución.

Eso es diferente para las personas que están en sus casas.
Ya le digo, ese ejemplo de personas.
¿Cómo se va a vigilar el estado de salud de esas personas?
Quiero saber si existe ese protocolo.

Y entiendo que, estando la sanidad como está, los trabajadores sanitarios saturadísimos de trabajo, entiendo que sería muy adecuado para garantizar el estado de salud de esas personas que su conselleria trabajase en coordinación con la conselleria de la señora Oltra.
Y es lo que le pregunto, si ese protocolo existe o si hay posibilidad de que exista cuando llegue el momento de que estas personas se vacunen.

Mire, le decía, según este informe de farmacovigilancia, sobre quinientas mil personas, aproximadamente.
Bien, se han detectado 79 efectos adversos por 100.
000 vacunados.
El 91 % de estos efectos se ha notificado por personal sanitario.
Pero, escuche: un 9 % no lo han detectado los sanitarios, lo han detectado los ciudadanos.

Y estamos hablando de vacunados en instituciones, muy fáciles, digamos, de controlar y vigilar.
Este número, esto que no pueden controlar los sanitarios, quizá aumente en personas que están en sus casas.

Por eso le pregunto, señora Barceló, insisto.
¿Ese protocolo existe o me puede usted decir que trabajará con la señora Oltra y que lo tendremos, ese protocolo, en breve?

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

Contestarà la consellera de sanitat universal.

La senyora consellera de Sanitat Universal i Salut Pública:

Como le he explicado, en estos momentos vamos a empezar por aquellas personas mayores que no están institucionalizadas en residencias, que son grandes dependientes de tercer grado, que pueden estar también en centros de día y que pueden estar también en sus domicilios.

Respecto a las personas que están en los centros de día, serán los equipos de vacunación los que se desplacen a ese centro con el listado de todas las personas que tienen que proceder a vacunarse.

Todo esto queda registrado.
Queda registrado no solamente en el registro de vacunas, sino que queda registrado en la historia clínica de la persona que es vacunada, donde sabemos cuándo se le ha puesto la primera dosis para pautarle la segunda dosis, así como se valora, y sobre todo en las personas mayores, si hay algún efecto adverso, porque al ir a la historia clínica el médico puede hacer perfectamente su seguimiento si se produjera alguna incidencia.

Respecto a las personas que están en su domicilio, quiero trasladarle la tranquilidad.
Aunque en un municipio muy pequeño el centro de salud, o más bien el consultorio, esté cerrado por seguridad del COVID, esa persona no necesariamente se tendrá que desplazar a ningún punto, sino que si está en su domicilio, serán los equipos que se han formado de vacunaciones quienes se trasladarán a los domicilios de esa persona, imagino que será gran dependiente, para llevar a cabo y realizar la vacunación.

Le vuelvo a decir lo mismo, queda registrado en la base de registros de vacunas como queda registrado también en la historia clínica de esa persona.
Tiene que tener en cuenta que cuando vayamos a vacunar a esas personas, esas personas, evidentemente, están en nuestras bases de datos y conocemos perfectamente cuál es su historia clínica, si tienen alguna patología, etcétera, etcétera, porque le recuerdo que además tiene que haber una autorización y tiene además que verse en la historia clínica que efectivamente no hay ningún problema ni ninguna contraindicación para esa vacuna.

Por tanto, muchísima tranquilidad, porque le estamos dando toda la seguridad al proceso de vacunación.
Estas personas, evidentemente, al ser mayores y grandes dependientes, se les vacunará con la vacuna de Pfizer, que es la que está recomendada para la edad en la que la ficha técnica dice que debe administrarse.

Por tanto, tranquilidad, tanto en el proceso de grandes dependientes como en las personas mayores de ochenta en adelante.
Empezaremos, sin lugar a dudas, por las mayores de noventa años, y seguiremos el tramo hasta los ochenta, pero con certezas.

Tenemos grandes equipos de profesionales, grandes equipos de vacuna que van a desplazarse a esos domicilios, como le he dicho, o a los centros de día o donde proceda para poder atender a esa persona.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, consellera.

Continuem amb la penúltima pregunta, la que formula l'il·lustre diputat David García… Ah!
, des de l'escó.

El senyor García Gomis:

La doy por realizada.

El senyor president de les Corts Valencianes:

Dona per formulada la pregunta, que es coneguda, referida a l'atur de majors de quaranta-cinc anys.

Contestarà el conseller Climent.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Sí, gràcies, senyor president.

Senyor diputat.
Vosté sap que les noves mesures sanitàries de contenció, juntament amb les que ja venien aplicant-se des del principi de la pandèmia, han afectat de manera important tant l'activitat econòmica i, conseqüentment, l'ocupació dels col·lectius més vulnerables, com són els que vosté diu, les persones majors de quaranta-cinc anys.

I, per aquest motiu, i com sabem de les dificultats que estan passant en aquestos moments els treballadors i les treballadores, juntament amb les empreses del nostre territori, hem treballat i estem treballant i estem implementant una sèrie d'ajudes que permeten pal·liar la menor activitat de moltes empreses i negocis en aquest territori.

I, per tant, també els afectats majors de quaranta-cinc anys.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, conseller.

Acabarà de formular la pregunta l'il·lustre diputat, una vegada ha obtingut una resposta per part del conseller.

Quan vosté vullga, senyoria.

El senyor García Gomis:

Muchas gracias, señor presidente.

Señor consejero, buenos días.

En mi primera intervención sobre el empleo lo primero que quiero expresar es mi solidaridad con todas las familias españolas a las que esta crisis sanitaria, social y económica está golpeando tan duramente.

Especialmente a todos aquellos que han perdido su empleo, están inmersos en ERTE o ven cómo las políticas sectarias y decisiones arbitrarias han provocado el cierre de sus negocios o restricciones que están haciendo peligrar el futuro de sus familias.

No es admisible, señor Climent, y estará de acuerdo conmigo, que altos cargos de esta administración celebren unos datos del paro catastróficos, por mucho que en otras comunidades sean peores que los nuestros.

Pero es que usted sabe, como yo, que esos datos del paro están maquillados, porque se saca gente que está mucho tiempo inactiva y no está en búsqueda de empleo activa y que los ERTE tampoco entran, y nos podemos acercar peligrosamente a la cifra de los seis millones en todo el territorio nacional.
Y la Comunidad Valenciana va a ser duramente golpeada, y usted lo sabe.

Mire, usted me ha hablado… En seguida se ha agarrado al COVID.
Señor Climent, el sector de mayores de cuarenta y cinco años lleva sufriendo desde el año 2004 como el sector de edad que más se está viendo afectado.
Y esto es por dos motivos.

Primero, el envejecimiento de la población activa y, segundo, el fuerte rechazo que hay por parte de los recursos humanos de las grandes empresas en contratar a gente de este segmento de edad.

Existen planes de empleo, lógicamente, pero son meras subvenciones, algo de lo que tanto adolece su gobierno y sus políticas, señor Climent.
Siempre parece que buscan la forma de tenernos a la clase obrera con subsidios y subvenciones, quizá para que no mordamos la mano que nos da de comer.

De hecho, hay muchos estudios que demuestran, señor Climent, que sus políticas no funcionan, pero a mí, personalmente, no me hace falta ningún estudio para saber que sus políticas no funcionan, señor Climent.

Porque yo, y no es ser listo, es haberlo sufrido, pero ustedes, como viven al margen de la sociedad y no pisan la calle… Yo he sufrido sus políticas, señor Climent.
Yo he sido un desempleado de larga duración, con usted de conseller.
Porque usted lleva seis años y usted mismo acaba de decir que los mayores de cuarenta y cinco años, especialmente ahora por la pandemia, y ya le he dicho yo que no, que esto viene desde 2004, y que hay que poner soluciones.

Y le voy a decir una cosa, señor Climent.
Sus políticas no funcionan.
Y no funcionan porque somos los trabajadores, los curritos, los que nos movemos, lanzando currículums, los que tiramos de contactos, de amigos, de excompañeros, los que nos buscamos activamente el empleo.

Porque usted puede hacer un sondeo, puede preguntar a los trabajadores que han encontrado recientemente un empleo y verá que ninguno, o muy pocos, son gracias a sus políticas.

Hay que mejorar las políticas fiscales, estamos de acuerdo, las políticas activas de trabajo entre lo público y lo privado que promuevan la creación de empleo, señor Climent, pero sí, una creación de empleo real y no ficticio.

Porque los trabajadores, señor Climent, no necesitamos limosna, necesitamos nichos de empleo que crezcan, necesitamos encontrar un trabajo y así poder ganarnos el pan con el sudor de nuestra frente con dignidad, y no necesitamos las migajas que nos quieran dar desde la administración.

Señor Climent, los castellonenses, los valencianos y, sobre todo, los alicantinos, necesitamos que se ponga el traje de faena, arrime el hombro y nos dé auténticas soluciones.
Y digo especialmente los alicantinos porque todos los estudios comienzan a decirnos que de las tres provincias estamos siendo la más afectada y la que más tardaremos en salir.

Señor Climent, ¿va a seguir haciendo políticas que no funcionan o va a intentar ayudar de verdad a crear empleo y que de una vez por todas se revierta la situación de que los mayores de cuarenta y cinco años sean expulsados del mercado laboral y sean parados de larga duración?

Y, por favor, no me haga como el crack y me haga una burla.
No me diga alguna tontería, como que van a enchufar a todos en la conselleria del señor Dalmau, que menos mal que ha pedido un palacio, que si hubiera pedido un estadio, no sé ni los que metería.

Muchas gracias.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyor García.

Li contestarà… (Veus i rialles)

Li contestarà el conseller des del faristol.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Gràcies, senyor president.

Senyor diputat.
És de veres, és de veres, moltes de les qüestions que vosté ha comentat i ha posat damunt de la taula són així, i per això fa sis anys que estem treballant de manera transversal i estructural per a transformar el model productiu, que és el que ha de donar eixes oportunitats a moltíssima gent per a poder treballar.

Però, vosté ha de vore com estàvem abans de la pandèmia i com estem ara, amb la pandèmia inclosa.
Vull dir, s'estava creant ocupació i s'estava creant cada vegada més ocupació i de més qualitat.

I és de veres que la situació en la qual ens trobem realment ens ha fet retrocedir, però això no vol dir que no estiguem incidint en esta.
Hem focalitzat tot l'esforç en la superació de la pandèmia i en la recuperació i reactivació econòmica i social.
I, a hores d'ara, i li ho dic amb tota claredat, la prioritat del Consell és salvar vides, auxiliar treballs i empreses i ajudar a les famílies, (aplaudiments) a les rendes, i en això estem treballant.

I per a açò ho han comentat els que m'han precedit, el president inclòs.
El pla Resistir, que permetrà donar cobertura a 22.
000 empreses, 44.
000 persones autònomes, 136.
000 persones treballadores dels sectors més vulnerables davant de la pandèmia sanitària.

I torne a repetir-ho, una ajuda que és la major de tot el territori espanyol, amb ajudes directes a empreses, persones autònomes i treballadores afectades per ERTO, que n'hi han 53.
000 en aquestos moments, 105 milions d'euros per a totes elles.

Ajudes específiques per a sectors amb el perjudici sostingut durant tota la pandèmia, com l'artesania o l'oci nocturn, 15 milions.
Instruments financers, 100 milions, i les ajudes a fons de cooperació de COVID, que gestionaran els ajuntaments, 160 milions.

Però, a més a més, vull posar en valor tota la tasca que hem fet i, a més a més, en una execució pressupostària per al 2020 que supera el 90 %, en Labora.
Cinc anys treballant en el pla Avalem experiència, on s'inclou el col·lectiu al que vosté fa menció.

L'any passat, sense anar més lluny, en agost vam convocar subvencions a persones desocupades d'almenys trenta anys com a conseqüència de la conjuntura derivada de la COVID en el marc del pla Avalem experiència, i hem concedit subvencions a 477 entitats locals per més de trenta milions d'euros i una contractació de més de tres mil cent persones, que també atenen al col·lectiu pel qual vosté pregunta.

I enguany ja hem publicat de manera anticipada diverses convocatòries que superen els quaranta-sis milions.
18,6 destinats a la contractació de persones desocupades d'almenys trenta anys d'edat per a la realització d'obres i serveis d'interés general.
12,5 per a fomentar la contractació indefinida inicial a jornada completa de les persones desocupades pertanyents, entre altres col·lectius, als col·lectius majors de quaranta-cinc, cinquanta anys.
I 15 milions a la contractació de persones desocupades per corporacions locals de la Comunitat Valenciana per a la realització d'accions previstes en plans i procediments d'emergència en l'àmbit forestal, el pla Emerge.

I a hores d'ara també estem tramitant ajudes per un valor de 42,5 milions destinades a eixe col·lectiu.
És a dir, pràcticament totes les ajudes per a eixe col·lectiu estan fora, i no parle de l'àmbit formatiu, que també és important.

I, parlant de formació, per a canviar estructura és necessari que conjunturalment generem altra vegada una estructura educativa per a la qual necessitem molts anys.
I, per això, espere que moltíssims anys estiga el Botànic, per a generar eixa estructura educativa que ens ajude a transformar el model econòmic per al que estem treballant.

Moltes gràcies.
 (Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyor conseller.

Passarem a la última pregunta.
Els recorde que en acabar farem Junta de Síndics, a efectes de… Estem comentant si seria possible fer-la ací, en els escons, per a evitar desplaçaments.
Bé, la farem ací, simplement la tramitació de comissions parlamentàries.

Té la paraula l'il·lustre diputat Ferran Garcia.
.
.
, Ferran Martínez.
Ja anava a batejar-lo.
Ferran Martínez, disculpe.

Sí, farem la Junta de Síndics ací, des dels escons, per a evitar aglomeracions.

Senyor Martínez, té vosté la paraula.

El senyor Martínez Ruiz:

Senyor conseller, com vosté sap, la crisi econòmica entre 2007 i 2014 va estar marcada per l'afonament del sector de la construcció, que havia sigut la gran aposta per a espentar el creixement econòmic des dels anys noranta i que tingué com a resultat un autèntic desastre.

En conseqüència, la següent gran aposta fou reorientar l'economia recolzant el creixement, sobretot en el sector turístic i altres activitats associades.
Un model que ja es va advertir que presentava grans vulnerabilitats, donats els problemes de baixa productivitat, d'escassa dimensió de les empreses, baixos salaris i un elevat grau de precarietat, tal com es pot observar en els estudis publicats per l'Institut Valencià d'Investigacions Econòmiques.
I això no és una opinió.
Són dades publicades.

En eixe sentit, la crisi de la COVID-19 ha vingut a confirmar els nostre pitjors temors.
Per tant, ara, en 2021, se'ns torna a plantejar de nou la mateixa qüestió que va se'ns va plantejar en el passat, que és sobre quins sectors pivotarà la recuperació de l'economia.

Però ara no ens podem permetre com a societat tornar a equivocar-nos.
És el moment de traduir en allò concret, eixe concepte tan abstracte i de vegades tan manit del canvi de model productiu.
Els fons europeus per a la recuperació, el Next Generation EU, suposen en eixe sentit una oportunitat per a plantejar-nos una reorientació de les nostres prioritats en matèria econòmica.
Uns fons europeus que cal dir que no són un regal de ningú, sinó que són una porta que ens ha costat molt d'obrir i que no podem desaprofitar.

Aquesta crisi ens ha mostrat els problemes que suposa la forma neoliberal de la globalització i els riscos que comporta la deslocalització de l'activitat industrial fent-nos més febles i més dependents.
Per tant, la relocalització de l'activitat productiva i l'acurtament de les cadenes de valor ha de ser una prioritat en aquesta nova etapa.

Com vosté sap, dins del Next Generation EU, el fons de major quantia és el mecanisme de recuperació i resiliència pel qual arribaran a Espanya durant els propers tres anys prop de 69.
000 milions d'euros en transferències i que està estructurat en dos grans eixos: la transició ecològica i la transició digital.

L'Agenda Indústria 4.
0 és un document ambiciós que ens pot ajudar a acotar les prioritats d'inversió per a rellançar la nostra indústria en els sectors tradicionals del taulell, el calçat, el moble, el joguet o el tèxtil, al mateix temps que impulsar noves activitats vinculades a la digitalització.

La tasca de la nostra xarxa d'instituts tecnologies és en eixe sentit una referència que ens ha de servir d'exemple i que hem de reforçar.

D'altra banda, un gran llast per a la nostra indústria és el cost de l'energia amb una de les factures més elevades de tota Europa, producte en bona mesura de la nostra dependència del petroli i el gas estrangers.

Almenys, el 37 % dels fons del mecanisme de recuperació i resiliència s'hauran de dedicar a inversions en el desplegament de les energies renovables, especialment la fotovoltaica, i a millorar l'eficiència energètica per tal de reduir el consum.

Ara bé, la gestió dels fons europeus, conseller, no està exempta de riscos.
I, entre ells, nosaltres tenim el temor que es tornen a cometre els mateixos errors que es cometeren amb els fons de cohesió durant els anys noranta i dos mil.
Fons europeus sovint malbaratats en macroprojectes i infraestructures amb enormes sobrecostos, amb un rendiment més que qüestionable que van servir principalment per a unflar els comptes de beneficis d'unes poques grans empreses i que, per si fora poc, sovint engreixaren els circuits de la corrupció que connectaven empresaris i polítics.

En aquest sentit, també és necessari plantejar-nos quins mecanismes poden desenvolupar les administracions públiques per a democratitzar l'accés als fons del MRR i permetre que arriben a la xicoteta i mitjana empresa, que servisquen per a incubar nous projectes empresarials en sectors d'alt valor afegit o perquè puguen participar també els ens del tercer sector i de l'economia social.

Acabe.
Senyor conseller, és el moment de triar.
Les decisions que prenem durant els propers mesos marcaran el futur del país durant la propera dècada.
Per tot això, volem preguntar-li: ¿quines noves eines de política industrial pot posar en marxa la Generalitat per a la fase de reconstrucció vinculada a la crisi de la COVID-19?

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, senyoria.

I, amb esta resposta que ens oferirà el conseller a la pregunta formulada, finalitzaríem la sessió plenària de hui, la número 31 d'esta legislatura.

Honorable conseller, quan vosté vullga.

El senyor conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:

Moltes gràcies, president.

Senyor Martínez, anem a vore, no m'agrada la revolució passiva de la qual parla Antonio Gramsci.
Gens.
Vull dir, si al final hem d'eixir d'aquesta crisi fent el mateix que hem fet i les elits realment suportant tots els projectes, al final el que farem és dicotomitzar moltíssim més aquesta societat.
I ahí a mi personalment i al meu grup i al Consell no ens pot trobar de ninguna de les maneres.
Vull dir, això ho tenim clar.

Estem apostant i anem a apostar per una indústria neta, digitalitzada i descarbonitzada.
Eixa és la línia de treball, que, a més a més, he de dir-li la crisi sanitària el que ha fet ha sigut reforçar el nostre full de ruta, reforçar eixe full de ruta que ja vam traçar des de començàrem en el govern del Botànic en el 2015, amb una aposta decidida per la modernització del nostre teixit productiu i amb una mirada posada en un horitzó a llarg termini.
És impossible fer una transformació en el curt i, fins i tot, el mitjà termini.
Hem de tenir el que a mi m'agrada dir les llums llargues.

Venim treballant per una indústria arrelada al territori, amb major valor afegit, basada en la innovació i la transformació digital i el talent, sense oblidar mai els joves; la cooperació i la transició energètica.
I ho estem fent des del diàleg, des de la participació i l'acord amb els diversos sectors socioeconòmics i del món industrial, des de les meses del pla estratègic de la indústria valenciana i des de l'observatori de la indústria.
Amb una idea clara, que vosté també ha fet menció: hi havia un partit que governava este territori fa uns quants anys que incitava d'alguna manera o incentivava que les nostres empreses se n'anaren a produir fora.
Jo pense que hem de produir ací.
Hem de relocalitzar i hem de localitzar la nostra producció.
I bàsicament allò que és fonamental per a la vida: guanyar sobirania industrial, tenir cada vegada més autosuficiència en el nostre territori.

I a mi m'agrada parlar de cinc sobiranies que són importants per a la vida: que són l'alimentària, la sanitària i la sociosanitària, l'energètica, la financera i la industrial.
Si som capaços com a territori tenir a l'abast aquestes sobiranies, nosaltres serem un territori potent, cohesionat, fort.
I ahí és on hem d'incidir.

I prova d'això, del que estem fent, és l'aposta que cada any estem fent per la indústria.
Concretament, en el pressupost de 2021, 235 milions en ajudes i incentius a la millora i modernització de les àrees empresarials, als nostres sectors industrials i l'economia circular, a la internacionalització de les nostres empreses, al foment de la innovació, la digitalització i la promoció dels emprenedors i emprenedores i una aposta decidida per una indústria neta, com he dit abans, descarbonitzada i amb el foment de l'estalvi, l'eficiència energètica i l'autoconsum i, per ende, de les energies renovables.

Amb el suport a projectes industrials considerats estratègics pel seu impacte i amb ajudes destinades a l'acceleració tecnològica industrial i la transformació digital.

La base de la nostra política industrial seguix emmarcada en el PEIV, amb la seua estructura de governança participativa i amb la convicció que la crisi sanitària el que ha fet, com li dia al principi, ha estat reforçar el full de ruta que encetàrem ara fa cinc anys per una aposta decidida per la política industrial i de suport a la indústria valenciana.

Vosté també sap i és conscient que vivim en un món globalitzat i on tots sabem que els valencians i valencianes tenim una capacitat excel·lent per comercialitzar allò que fem ací al món.
Si som capaços de produir ací, serem molt capaços de seguir venent al món.

Per tant, el nostre full de ruta està clar i avalat per les prioritats marcades per la Unió Europea.
Vosté ho ha dit, resiliència, digitalització i transició energètica.
I, per tant, quatre eines per als fons: escut social -han d'haver diners perquè les persones puguen viure dignament-, treball digne i de qualitat, economia verda i circular bàsica i, després, el fons s'han de gestionar des de la proximitat de manera participativa i de manera democràtica.
Si no som capaços que eixos fons els gestionem des de la proximitat, la veritat que no capil·laritzarem, no generarem estructura i, al final, tindrem una societat cada vegada més dicotomitzada en què uns tindran molt i altres no podran pràcticament ni viure.

A mi personalment em trobarà en fer que esta societat cada vegada siga més cohesionada amb l'eix de la indústria com a motor de la nostra riquesa en este territori.

Moltes gràcies.
(Aplaudiments)

El senyor president de les Corts Valencianes:

Moltes gràcies, conseller.

I amb estes paraules de resposta a la pregunta formulada pel diputat Ferran Martínez que acaba de fer el conseller Climent, finalitzem el nostre treball de ple.

Senyories, ha fet vostés un bon treball.

És closa la sessió.

(És closa la sessió a les 13 hores i 59 minuts)