gplsi/alia_gva_grammar huggingface dataset:
# Almirall / almirallessa

S’escriu amb minúscula:

> L’**almirall** comanda una esquadra.

Pel que fa a la marca de gènere de les graduacions militars, tot i que hi ha una tendència a mantindre el masculí per als dos gèneres i reservar la forma femenina per a usos connotats i relacionats amb situacions històriques o informals, hem optat per admetre-la per a usos generals pensant en l’homologació amb la resta d’oficis que tenen una forma femenina.
# Ambaixador / ambaixadora

S’escriu amb minúscula:

> L’**ambaixador** de Portugal ens farà una visita pròximament.  
> L’**ambaixadora** d’Itàlia ha organitzat una reunió amb els empresaris relacionats amb la indústria de la moda.
# Apòstol / apostolessa

S’escriu amb minúscula:

> Al museu hi ha un retrat de l’**apostolessa** Maria Magdalena.  
> Sant Jaume el Menor era germà del també **apòstol**Judes Tadeu.
# Arquebisbe

S’escriu amb minúscula:

> L’**arquebisbe** de València ha pres possessió del càrrec.
# Arxipreste

S’escriu amb minúscula:

> Han dedicat un carrer a l’**arxipreste** Vicent Gallart.
# Bei

S’escriu amb minúscula:

> El **bei** és un càrrec governatiu.
# Bisbe

S’escriu amb minúscula:

> És el **bisbe** de la diòcesi de València.
# Brigada

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi d’una unitat determinada de les forces armades:

> Pertany a la **Brigada d’Infanteria Lleugera Paracaigudista Almogàvers.**  
> La**Brigada de Delictes Econòmics**l’investiga per orde judicial.

S’escriu també amb majúscula el nom propi abreujat, que podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; per exemple, quan és introduït per l’article definit:

> La **Brigada**ha sigut condecorada per l’última operació al Líban. *(Es referix a una brigada concreta; expressió abreujada en lloc de, per exemple,*Brigada Extremadura XI.*)*

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una altra expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de la brigada, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> Fins a la dissolució de l’**esmentada brigada** el març de 1945, s’ocupà de la vigilància fronterera amb Espanya.   
> Les dos **brigades**participaran en una demostració el dissabte vinent.  
> Posteriorment, este regiment va ser un dels nuclis fundacionals de la **brigada de cavalleria lleugera objecte d’estudi**.
# Capità / capitana

S’escriu amb minúscula:

> El **capità** Rodríguez-Tejedor ha entrat en la reserva.
# Caporal / caporala

S’escriu amb minúscula:

> Ha fet el servici militar de **caporala**.

Pel que fa a la marca de gènere de les graduacions militars, tot i que hi ha una tendència a mantindre el masculí per als dos gèneres i reservar la forma femenina per a usos connotats i relacionats amb situacions històriques o informals, hem optat per admetre-la per a usos generals pensant en l’homologació amb la resta d’oficis que tenen una forma femenina.
# Cardenal

S’escriu amb minúscula:

> El **cardenal** Richelieu va exercir una gran influència política.
# Comandant / comandanta

S’escriu amb minúscula:

> El **comandant** Cousteau era oceanògraf.

Pel que fa a la marca de gènere de les graduacions militars, tot i que hi ha una tendència a mantindre el masculí per als dos gèneres i reservar la forma femenina per a usos connotats i relacionats amb situacions històriques o informals, hem optat per admetre-la per a usos generals pensant en l’homologació amb la resta d’oficis que tenen una forma femenina.
# Conseller / consellera

S’escriu amb minúscula:

> El **conseller** Peris va començar ahir un viatge oficial a Astúries.  
> La **consellera** va inaugurar l’acte.

En canvi, s’escriu amb majúscula el nom propi de la conselleria:

> En la sessió ha intervingut el **conseller d’Educació**.
# Cònsol / consolessa

S’escriu amb minúscula:

> El **cònsol** de Guatemala ha oferit la col·laboració del seu país.
# Coronel / coronela

S’escriu amb minúscula:

> És **coronel** de l’Exèrcit de Terra.

Pel que fa a la marca de gènere de les graduacions militars, tot i que hi ha una tendència a mantindre el masculí per als dos gèneres i reservar la forma femenina per a usos connotats i relacionats amb situacions històriques o informals, hem optat per admetre-la per a usos generals pensant en l’homologació amb la resta d’oficis que tenen una forma femenina.
# Degà / degana

S’escriu amb minúscula:

> És el **degà** de la Facultat de Psicologia.  
> L’han nomenada **degana** de la Facultat d’Informàtica.
# Diputat / diputada

S’escriu amb minúscula:

> És un **diputat** del Grup Mixt.  
> La **diputada** Elena Torró ha presentat una nova pregunta parlamentària.
# Director / directora

S’escriu amb minúscula:

> L’han nomenat **director** creatiu de Publistar.  
> És la **directora** de l’empresa Cítrics Valencians, SL.

S’escriu amb majúscula la part específica del nom propi del departament corresponent que pot acompanyar el càrrec:

> Ha pres possessió el nou **director general de Règim Econòmic**.
# Ertzaina

S’escriu amb minúscula perquè es referix a l’agent que forma part del cos policial anomenat Ertzaintza:

> Un **ertzaina** em demanà el permís de conduir.
# Faraó / faraona

S’escriu amb minúscula:

> El **faraó** Ramsés I va tindre un regnat molt llarg.
# Fiscal / fiscala

S’escriu amb minúscula quan fa referència al càrrec:

> La **fiscala** del cas creu que els fets es van produir sota violència i intimidació.

Els diccionaris també recullen la forma *fiscal* per a expressar el femení.

Només s’escriu amb majúscula si forma part del nom d’un òrgan:

> El **Ministeri Fiscal** ha estudiat el cas.
# General / generala

S’escriu amb minúscula:

> El **general** Eisenhower va dirigir el desembarcament de Normandia.
# Governador / governadora

S’escriu amb minúscula:

> Ha dimitit el **governador** civil d’Almeria.  
> La senyora Gasull és la nova **governadora** del Banc d’Espanya.
# Guàrdia

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi d’un cos determinat de les forces i cossos de seguretat:

> Pertany a la **Guàrdia Civil**.  
> La**Guàrdia d’Assalt** era un cos policial espanyol de la Segona República.
# Jutge / jutgessa

S’escriu amb minúscula:

> El **jutge** Ros, de l’Audiència Provincial, es farà càrrec del cas.  
> La **jutgessa** va dictar sentència.
# Kàiser

S’escriu amb minúscula:

> El **kàiser** Guillem I va ser nomenat príncep de Rússia.
# Lletrat / lletrada

S’escriu amb minúscula:

> És el **lletrat** major de les Corts.  
> La **lletrada** Montesinos portarà el cas.
# Magistrat / magistrada

S’escriu amb minúscula:

> És el **magistrat** Calabuig.  
> S’encarrega del cas la **magistrada** Motxolí.
# Mariscal / mariscala

S’escriu amb minúscula:

> El **mariscal** Petain era francés.
# Ministre / ministra

S’escriu amb minúscula:

> L’han nomenat **ministre** de Treball.  
> La **ministra** d’Agricultura estudia concedir les ajudes sol·licitades.

S’escriu amb majúscula la part específica del nom propi del ministeri:

> El **ministre d’Afers Exteriors** ha fet un viatge oficial a França.
# Oficial / oficiala

S’escriu amb minúscula:

> L’**oficial** és el grau intermedi entre aprenent i mestre.  
> Van vindre tres **oficiales** de l’Exèrcit de Terra a fer-nos una xarrada.

Pel que fa a la marca de gènere de les graduacions militars, tot i que hi ha una tendència a mantindre el masculí per als dos gèneres i reservar la forma femenina per a usos connotats i relacionats amb situacions històriques o informals, hem optat per admetre-la per a usos generals pensant en l’homologació amb la resta d’oficis que tenen una forma femenina.
# Papa / papessa

S’escriu amb minúscula:

> El Concili Vaticà II va tindre lloc sent **papa** Joan XXIII.

Així mateix, els diccionaris també inclouen el femení *papessa*, ja que històricament n’hi hagut una, la papessa Joana. En l’actualitat este càrrec només és ocupat per hòmens.
# Parlamentari / parlamentària

S’escriu amb minúscula:

> És una **parlamentària** del Grup Mixt.
# Policia

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propis dels diversos cossos de policia, o d’alguna altre òrgan, tant si s’expressa el nom complet com si este figura abreujat per mitjà del genèric introduït per l’article definit:

> És un agent de la **Policia Local** de València.  
> Pertany a la **Policia Nacional**.  
> L’acte comptà amb representació de la **Direcció General de la****Policia**.
# Pontífex

S’escriu amb minúscula:

> Va rebre la visita del summe **pontífex.**
# President / presidenta

S’escriu amb minúscula:

> El **president** de la Generalitat Valenciana va inaugurar l’acte.  
> És **presidenta** del Consell d’Administració de Rasin, SA.
# Procurador / procuradora

S’escriu amb minúscula:

> Remei Llorens és **procuradora** de tribunals.
# Rector / rectora

S’escriu amb minúscula:

> L’han nomenat **rector** de la Universitat.  
> La **rectora** Álvarez va participar en la reunió de la Junta de Govern.
# Regidor / regidora

S’escriu amb minúscula el càrrec, i en majúscula la part específica del nom propi de la regidoria:

> És el **regidor de Cultura** de l’Ajuntament de Llíria.  
> La **regidora d’Hisenda** estudiarà el projecte.
# Rei / reina

S’escriu amb minúscula:

> Alfons XII fou **rei** d’Espanya.  
> La **reina** va assistir a la inauguració del museu.
# Secretari / secretària

S’escriu amb minúscula el càrrec, i en majúscula el nom propi de l’organisme que el pot acompanyar:

> Ocupa el lloc de **secretari** de Finances.  
> Ens va atendre la **secretària** d’estat d’Interior.
# Sergent / sergenta

S’escriu amb minúscula:

> És **sergenta** de l’exèrcit i vol fer carrera militar.

Pel que fa a la marca de gènere de les graduacions militars, tot i que hi ha una tendència a mantindre el masculí per als dos gèneres i reservar la forma femenina per a usos connotats i relacionats amb situacions històriques o informals, hem optat per admetre-la per a usos generals pensant en l’homologació amb la resta d’oficis que tenen una forma femenina.
# Síndic / síndica

Només s’escriu amb majúscula si forma part del nom d’un òrgan, juntament amb la resta de substantius i adjectius que l’integren:

> El **Síndic de Greuges** és un òrgan unipersonal.

En cas que el nom de l’òrgan aparega truncat (només amb el primer element), conservarà la majúscula:

> El **Síndic** [de Greuges] és un òrgan unipersonal.
# Subdirector / subdirectora

S’escriu amb minúscula el càrrec, i en majúscula la part específica del nom propi de la subdirecció:

> M’ha telefonat el **subdirector de Política Lingüística.**
# Subsecretari / subsecretària

S’escriu amb minúscula el càrrec, i en majúscula la part específica del nom propi de la subsecretaria:

> L’han nomenat **subsecretari** de Relacions amb la Unió Europea.  
> La **subsecretària** va prometre que estudiaria el tema.
# Tinent / tinenta

S’escriu amb minúscula:

> És **tinenta** d’infanteria.

Pel que fa a la marca de gènere de les graduacions militars, tot i que hi ha una tendència a mantindre el masculí per als dos gèneres i reservar la forma femenina per a usos connotats i relacionats amb situacions històriques o informals, hem optat per admetre-la per a usos generals pensant en l’homologació amb la resta d’oficis que tenen una forma femenina.
# Categories legals

# Criteris generals

S’escriuen amb majúscula els noms propis d’entitats que inclouen genèrics que expressen la categoria o figura legal instituïda:

> Aquell paratge va ser declarat parc nacional amb el nom de **Parc Nacional d’Aigües Tortes**.  
> L’entorn de la serra d’Espadà ha sigut declarat parc natural amb el nom de **Parc Natural de la Serra d’Espadà**.

Ara bé, quan esta classe de genèrics funcionen com a nom comú o formen part d’una locució nominal equivalent a un substantiu comú comptable, per exemple quan es troben en funció d’atribut, predicatiu, o bé en plural, s’escriuen amb minúscula:

> La vall de la Murta ha sigut declarada **paratge natural municipal**.   
> El santuari de la Mare de Déu de Balma, **monument historicoartístic**, és un dels centres de pelegrinatge més importants del Maestrat.   
> El nucli antic d’Orihuela va ser declarat **conjunt** **historicoartístic** l’any 1969.  
> El Ple de les Corts ha aprovat la declaració de les Normes de Castelló com a **bé d’interès cultural** (BIC) immaterial.  
> La nostra comarca compta amb diversos indrets declarats **paratges naturals,** que constituïxen un gran atractiu turístic.

També s’escriuen en minúscula designacions genèriques com *patrimoni cultural valencià, patrimoni històric espanyol, patrimoni mundial, patrimoni de la humanitat*, etc.:

> Els béns que pertanyen al **patrimoni cultural valencià** gaudixen de protecció legal.  
> El **patrimoni cultural valencià** està protegit per una llei de la Generalitat.   
> Les Falles han sigut declarades **patrimoni de la humanitat**.
# Bé

S’escriu amb minúscula:

> S’acorda declarar **bé d’interés cultural** l’església arxiprestal de Sant Jaume de Vila-real.
# Conjunt

S’escriu amb minúscula:

> Bocairent és una bella localitat alacantina declarada **conjunt** **historicoartístic**.
# Paratge

S’escriu amb minúscula quan s’usa en sentit genèric, o quan forma part d’una locució nominal equivalent a un substantiu comú comptable:

> El Regaixo és un **paratge** meravellós on es pot acampar.  
> Los Chorradores és un **paratge** natural situat a Navarrés.

S’escriu amb majúscula quan forma part d’un nom propi, és a dir, de la denominació concreta d’una entitat instituïda oficialment:

> El **Paratge Natural dels Pinets** és un espai molt visitat pels veïns i veïnes de Carlet.
# Parc

S’escriu amb minúscula quan s’usa en sentit genèric, o quan forma part d’una locució nominal equivalent a un substantiu comú comptable:

> Ens ho passàrem molt bé al **parc** de Benicalap.  
> Els **parcs** **naturals** són paratges especialment protegits per la normativa legal.

S’escriu amb majúscula quan forma part d’un nom propi, és a dir, de la denominació concreta d’una entitat instituïda oficialment:

> Aquell paratge va ser declarat parc nacional amb el nom de **Parc Nacional d’Aigües Tortes**.  
> El **Parc Natural de la Serra d’Espadà** és un espai protegit d’excepcional interés ecològic.
# Mancomunitat

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi d’un organisme, juntament amb la resta de substantius i adjectius que l’integren:

> Gandia pertany a la **Mancomunitat de Municipis de la Safor.**

S’escriu també amb majúscula quan s’usa com a nom propi abreujat de la institució, i podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; concretament, quan és introduït per l’article definit:

> La **Mancomunitat** ha sol·licitat una reunió amb el president de la Generalitat. (*Es referix a una mancomunitat concreta; expressió abreujada en lloc de, per exemple,* Mancomunitat de Municipis de la Safor*.*)

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una altra expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*la nostra mancomunitat, esta mancomunitat, l’esmentada mancomunitat...*), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de l’organisme, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> Els municipis d’**esta mancomunitat** es fixen com a finalitat bàsica el desenvolupament integral de la zona.  
> Això ha de ser tractat prèviament en una reunió de la **nostra mancomunitat**.  
> Les **mancomunitats de la Valldigna i de les Valls** ja han presentat els seus plans d’ocupació.  
> La **mancomunitat objecte d’estudi** és la del Marquesat.
# Reserva marina

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi d’una entitat instituïda oficialment, tant si se’n menciona la denominació completa com si apareix abreujada i pot ser substituïda en el mateix context pel nom propi complet; per exemple, quan és introduïda per l’article definit:

> La **Reserva Marina de les Illes Columbretes** engloba dos reserves integrals localitzades en els entornns del Carallot i del murall del Cementeri.  
> La **Reserva Marina** [de l’Illa de Tabarca] destaca per la presència de praderies de posidònia oceànica.

Quan el genèric *reserva marina* no es troba integrant el nom propi, sinó que s’utilitza per a indicar la categoria legal pròpiament dita, s’escriu en minúscula perquè es considera que es tracta d’un nom comú:

> Les illes Columbretes van ser declarades **reserva marina**.

Però esta expressió s’escriu amb minúscula quan està determinada per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*la nostra reserva marina, esta reserva marina, l’esmentada reserva marina*...), o quan apareix en plural o va acompanyada per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de la reserva, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> **Una reserva marina** és un espai protegit creat per a la regeneració del recurs pesquer.  
> La **nostra reserva marina** es troba a la vora de la plataforma continental més àmplia del Mediterrani.  
> En les **reserves marines** la protecció dels hàbitats afavorix la regeneració de les espècies.

En l’actualitat hi ha 12 reserves marines a Espanya:

> Reserva Marina del Cap de Gata-Níjar  
> Reserva Marina del Cap de Palos-Illes Hormigas  
> Reserva Marina de Llevant de Mallorca-Cala Rajada  
> Reserva Marina de l’Illa Dragonera  
> Reserva Marina de l’Illa d’Alborán  
> Reserva Marina de les Illes Columbretes  
> Reserva Marina de l’Illa Graciosa  
> Reserva Marina de l’Illa de Tabarca  
> Reserva Marina de l’Illa de La Palma  
> Reserva Marina de La Restinga  
> Reserva Marina de Masia Blanca
# Celebracions litúrgiques

# Criteris generals

S’escriuen amb minúscula:

> Al meu poble, el **bateig** cristià es fa a l’església, i el civil, a l’ajuntament.  
> La **missa** del gall és una missa solemne que celebren els cristians la mitjanit entre el 24 i el 25 de desembre.  
> La **confirmació** és el sagrament de l’Església catòlica amb què es confirma la fe rebuda en el baptisme.
# Bateig

S’escriu amb minúscula:

> Ha celebrat el **bateig** del seu fill.
# Confirmació

S’escriu amb minúscula:

> La **confirmació** és un sagrament que completa l’acció del baptisme.
# Eucaristia

S’escriu amb minúscula:

> L’**eucaristia** és la representació del sopar de comiat que, segons el Nou Testament, Jesús celebrà amb els seus deixebles abans de ser lliurat a la mort.
# Missa

S’escriu, en general, amb minúscula:

> Anirem a **missa** de dotze.  
> Mozart va compondre també algunes **misses** i altres obres religioses.

Només s’escriu amb majúscula quan forma part d’un nom propi; per exemple, el nom d’una obra musical concreta:

> S’interpretarà la ***Missa** en si menor*, de Bach.
# Primera comunió

S’escriu amb minúscula:

> Va a la catequesi a preparar-se per a fer la **primera comunió**.
# Competicions esportives

# Criteris generals

S’escriuen amb majúscula els substantius i adjectius que formen part del nom propi d’una competició i de les categories esportives, incloent-hi l’esport o especialitat:

> Nadia Comaneci va ser la gran estrela dels **Jocs Olímpics de Mont-real**.   
> L’**Obert d’Austràlia de Tenis** se sol disputar en unes condicions climatològiques molt exigents.   
> El primer **Campionat del Món d’Atletisme** es va celebrar a Hèlsinki.  
> Els primers **Jocs Olímpics d’Hivern** es van disputar a Chamonix.   
> L’Alcoià competix en **Primera Federació (o Divisió)**.

S’escriuen també amb majúscula els genèrics que constituïxen els noms propis abreujats i podrien ser substituïts en el mateix context pels noms complets; per exemple, quan són introduïts per l’article definit:

> Enguany aspiren a guanyar la **Lliga** i la **Copa**. (*Noms propis abreujats de* Campionat Nacional de Lliga *i de* Copa del Rei*, respectivament.)*

Però, llevat d’algun cas especial com *Fórmula 1, Jocs Olímpics, Europeus o Gran Premi*, estos substantius s’escriuen amb minúscula quan estan determinats per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a estos elements mencionats en el discurs, o quan apareixen en plural o van acompanyats per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi corresponent:

> **Este trofeu**té una gran importància per a nosaltres.   
> Enguany participarà, probablement, en diversos **campionats**.   
> **El torneig de tenis que vols organitzar,** crec que tindrà una gran resposta.

Així mateix, s’escriuen amb minúscula els grups i les fases de la competició:

> El València Bàsquet jugarà enguany els ***play-offs*** pel títol.   
> El Llevant, amb la victòria d’ahir, té assegurat el pas a la **final**.
# Campionat (campionats)

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi d’una competició esportiva, juntament amb la resta de substantius i adjectius que el componen:

> El **Campionat Autonòmic de Raspall en Trinquet** és un torneig de raspall per parelles organitzat per la Federació de Pilota Valenciana.  
> El primer **Campionat** **del Món d’Atletisme** es va celebrar a Hèlsinki.  
> El XXV **Campionat d’Europa d’Atletisme** es va celebrar a Munic.

S’escriu també amb majúscula el genèric que constituïx el nom propi abreujat i podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; per exemple, quan és introduït per l’article definit:

> El **Campionat** ha deparat innombrables sorpreses. *(Es referix a un campionat concret; expressió abreujada de, per exemple,* Campionat Mundial d’Escacs*.)*

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*el nostre campionat, este campionat, el campionat esmentat*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi del campionat, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> **Este campionat** de galotxa començarà la setmana pròxima.  
> Des de la Federació us fem arribar els equips classificats en **cada campionat**.  
> El **campionat de bàsquet que volen organitzar**, crec que tindrà una gran resposta.  
> Ha participat en **diversos campionats** d'escacs.
# Copa

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi d’una competició esportiva:

> L’actual Lliga de Campions s’anomenava abans **Copa d’Europa**.  
> Brasil és el país que més vegades ha guanyat la **Copa Confederacions de Futbol.**

S’escriu també amb majúscula el genèric que constituïx el nom propi abreujat, i podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; per exemple, quan és introduït per l’article definit:

> Enguany aspiren a guanyar la **Lliga** i la **Copa**. (*Noms propis abreujats de* Campionat Nacional de Lliga *i de* Copa del Rei*, respectivament.)*

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*la nostra copa, esta copa, l’esmentada copa*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de la copa, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> **Esta copa** té una gran importància per a nosaltres.  
> Enguany participarem en **una** **copa** de futbol sala.   
> Les **copes de la Reina i del Rei** mai fallen.  
> La **copa de bàdminton que vols organitzar**, crec que tindrà una gran resposta.
# Divisió

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi d’una unitat determinada de l’exèrcit:

> Pertanyia a la**Divisió Castillejos.**

S’escriu també amb majúscula el nom propi abreujat, que podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; per exemple, quan és introduït per l’article definit:

> La **Divisió** hereta el nom de la Brigada de Cavalleria Castillejos II, dissolta el 2016. *(Es referix a una divisió concreta; expressió abreujada en lloc de, per exemple,*Divisió Castillejos.*)*

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de la divisió, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> **Esta** **divisió** de l’Exèrcit de l’Aire opera des d’Illinois i s’encarrega de proveir transport militar i servicis de repostatge aeris.  
> Les **divisions** es poden classificar en dos grans tipus: les d’infanteria i les cuirassades.  
> La **divisió estudiada** hereta el nom d’una brigada dissolta fa uns quants anys.
# Europeus

S’escriu amb majúscula només quan forma part del nom propi d’una competició esportiva, i equival a “Campionats d’Europa”:

> Els **Europeus d’Atletisme** seran retransmesos per televisió.  
> Els jóvens demanen pas en els **Europeus de Natació**.

Com a cas especial, este tipus de denominacions també s’escriuen amb majúscula quan estan determinades per un demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a estos elements mencionats en el discurs (*els Europeus esmentats.*..), o quan van acompanyades per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi del mundial, ja que es considera que, en realitat, fan referència a una edició concreta de la competició designada amb este nom:

> **Estos Europeus** han tingut un nivell inferior al que s’esperava.  
> Els meus **E****uropeus preferits** són els de fa dos anys.  
> De moment, tenim un corredor de trial suec que ha guanyat **dos Europeus**.   
> He buscat informació sobre els **Europeus d’Atletisme i de Futbol**.
# Gran Premi

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi d’una competició esportiva, juntament amb la resta de substantius i adjectius que el componen:

> El **Gran Premi** **de Singapur de Fórmula 1** se celebra a la nit.  
> El **Gran Premi Motul de la Comunitat Valenciana de Motociclisme** se celebra, com tots els anys, a Cheste.

S’escriu també amb majúscula la denominació genèrica que constituïx el nom propi abreujat i podria ser substituïda en el mateix context pel nom complet; per exemple, quan és introduïda per l’article definit:

> El **Gran Premi** ha tingut una audiència de més de cinc-cents milions de persones. *(Es referix a un gran premi concret, per exemple, el* Gran Premi del Japó de Fórmula 1*.)*

Com a cas especial, este tipus de denominacions també s’escriuen amb majúscula quan estan determinades per un demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a estos elements mencionats en el discurs, o quan apareixen en plural o van acompanyades per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi, ja que es considera que, en realitat, fan referència a una edició concreta de la competició designada amb este nom:

> **Este Gran Premi** té molta importància per a nosaltres.  
> Enguany podrem assistir a **un** **Gran Premi** molt competit.  
> He buscat informació sobre els **Grans Premis de Mònaco i de Singapur**.  
> El **Gran Premi a què es referia** se celebra en el Circuit de Montmeló.
# Final four

S’escriu amb minúscula quan s’aplica a la fase final d'algunes competicions esportives, disputada entre els quatre equips més ben classificats:

> És molt interessant l’especial informatiu sobre la **final four de l’Eurolliga de Bàsquet**.

El plural d'este anglicisme és **final fours**:

> Durant els dies 3 i 4 de juny es van disputar les **final fours** de totes les categories de futbol sala.
# Fórmula 1

S’escriu amb majúscula perquè és el nom propi d’una categoria d’automobilisme:

> Ja comencen a rugir els motors de la **Fórmula 1**.

Com a cas especial, esta denominació també s’escriu en majúscula quan va acompanyada per un demostratiu o un indefinit, ja que en estos casos es considera que és un nom propi per la seua capacitat designativa d’una categoria automobilística única, i funciona exactament com ho faria un nom propi de persona:

> No acabe d’entendre el recorregut proposat per **esta Fórmula 1** urbana.
# Jocs

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi de la competició esportiva mundial que se celebra cada quatre anys en un lloc prèviament determinat, així com del d’altres competicions esportives, juntament amb la resta de substantius i adjectius que els integren:

> Ha participat en els **Jocs Olímpics d’Atlanta.**  
> Els **Jocs Olímpics** **d’Estiu** de 1988, oficialment anomenats Jocs de la XXIV Olimpíada, es van celebrar a la ciutat de Seül entre el 17 de setembre i el 2 d’octubre de 1988.  
> L’atleta ha decidit renunciar als **Jocs Iberoamericans** per a poder centrar-se en els entrenaments i la preparació de la temporada a l’aire lliure.   
> Els **Jocs del Mediterrani** són una competició multiesportiva que es disputa cada quatre anys i on participen els estats banyats pel Mediterrani.

S’escriu també amb majúscula el genèric que constituïx el nom propi abreujat i podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; per exemple, quan és introduït per l’article definit:

> Els **Jocs** han deparat innombrables sorpreses. *(Es referix a uns jocs concrets, per exemple, els* Jocs Olímpics d’Hivern*.)*

Com a cas especial, este tipus de denominacions també s’escriuen amb majúscula quan van acompanyades per un demostratiu, possessiu o quantitatiu, ja que es considera que, en realitat, fan referència a una edició concreta de la competició designada per este nom propi fixat en plural:

> **Estos Jocs Olímpics d’Hivern** han de ser una victòria de la solidaritat i la pau.  
> Estem impacients per descobrir la mascota que finalment representarà els **nostres** **Jocs Olímpics**.   
> És una esportista que ha participat en **tres** **Jocs del Mediterrani**.
# Mundial (mundials)

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi d’una competició esportiva, juntament amb els substantius i adjectius que l’integren:

> El **Mundial de Futbol** de Brasil es va disputar l’any 1970.  
> Kempes va destacar com el millor jugador dels **Mundials d’Argentina**, el 1978.  
> El **Mundial de Clubs de Futbol** de l’any 1972 va ser guanyat per l’Ajax.

S’escriu també amb majúscula el genèric que constituïx el nom propi abreujat i podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; per exemple, quan és introduït per l’article definit:

> El **Mundial** ha tingut una final sorprenent. *(Es referix a un mundial concret, per exemple, el* Mundial de Futbol d’Itàlia*.)*

Però este mot s’escriu amb minúscula quan està determinat per un demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*este mundial, l’esmentat mundial*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi del mundial, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> La final **d’este mundial** ha sigut en tot moment molt emocionant.  
> Esta atleta ha participat en nombrosos **mundials**.  
> El **mundial femení del qual han fet el reportatge** és el de l’any 2015.
# Mundialet

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi de la competició de clubs de futbol, també denominada Mundial de Clubs:

> El **Mundialet de Futbol** de l’any 1972 va ser guanyat per l’Ajax.  
> El **Mundial de Clubs Futbol** de l’any 1972 el va guanyar l’Ajax.

S’escriu també amb majúscula el genèric que constituïx el nom propi abreujat i podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; per exemple, quan és introduït per l’article definit:

> El **Mundialet** l’ha guanyat enguany l’equip sud-americà. *(Es referix a un mundialet concret; expressió abreujada de, per exemple,* Mundialet de Futbol de Japó*.)*

Però este mot s’escriu amb minúscula quan està determinat per un demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*este mundialet, el mundialet esmentat*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi del mundial, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> La final d’**este mundialet** ha sigut en tot moment molt emocionant.  
> Este club ha participat en nombrosos **mundialets**.  
> El **mundialet del qual han fet el reportatge** és el de l’any 2017.
# Obert

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi d’una competició esportiva (al costat de l'anglicisme *open*), juntament amb la resta de substantius i adjectius que l'integren:

> L’**Obert de Tenis Austràlia** se sol disputar en unes condicions climatològiques molt exigents.  
> No han pogut consolidar els bons resultats de la primera jornada de l’**Obert de Golf dels Estats Units**.

S’escriu també amb majúscula el genèric que constituïx el nom propi abreujat i que podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; per exemple, quan és introduït per l’article definit:

> És el principal favorit per a guanyar l’**Obert**. *(Es referix a un obert de tenis concret, per exemple, l*’Obert de Tenis dels Estats Units*.)*

Com a cas especial, este tipus de denominacions també s’escriuen amb majúscula quan estan determinades per un demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs, o quan apareixen en plural o van acompanyades per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi, ja que es considera que, en realitat, fan referència a una edició concreta de la competició designada amb este nom:

**Este Obert** no té un favorit clar.  
Enguany podrem assistir a **un Obert** molt competit.  
L’**Obert a què es referia** se celebra a Austràlia.  
Ha guanyat tres **Oberts** de golf.
# Olimpíada (olimpíades)

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi de la competició esportiva mundial que se celebra cada quatre anys en un lloc prèviament determinat, i és equivalent a la denominació “Jocs Olímpics”; la majúscula es manté si el nom apareix abreujat:

> Ha participat en les **Olimpíades d’Atlanta**.  
> No va poder acudir a les **Olimpíades** per una lesió d’última hora. *(Nom propi abreujat de, per exemple,* Olimpíades de Barcelona*.)*   
> Els Jocs Olímpics d’Estiu de 1988, oficialment anomenats Jocs de la **XXIV Olimpíada**, es van celebrar a la ciutat de Seül entre el 17 de setembre i el 2 d’octubre de 1988.

Com a cas especial, este nom també s’escriu amb majúscula quan va acompanyat per un demostratiu, possessiu o quantitatiu, ja que es considera que, en realitat, fan referència a una edició concreta de la competició designada amb esta denominació:

> **Estes Olimpíades** han de ser una victòria de la solidaritat i la pau.  
> Estem impacients per descobrir la mascota que finalment representarà les **nostres** **Olimpíades**.   
> És una esportista que ha participat en tres **Olimpíades**.

Així mateix, s’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi d’altres competicions, sobretot acadèmiques; la majúscula es manté si el nom apareix abreujat:

> L’objectiu de la **XXIX Olimpíada Espanyola de Física** és estimular el desenvolupament de contactes nacionals i internacionals en el camp de l’ensenyament de la física de nivell preuniversitari.  
> L’**Olimpíada** ha oferit innombrables sorpreses. *(Es referix a unes olimpíades concretes, per exemple, l’*Olimpíada Matemàtica Espanyola*.)*

Però quan forma part del nom d’altres competicions s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*la nostra olimpíada, esta olimpíada, l’esmentada olimpíada*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de l’olimpíada, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> **Esta olimpíada** ha de servir per a acostar les matemàtiques als més jóvens.  
> És una matemàtica que ha participat en diverses **olimpíades**.  
> S’ha presentat el vídeo promocional **de l**’**olimpíada que vol organitzar** Argentina.
# Ral·li

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi d’una competició esportiva:

> El **Ral·li de Montecarlo** és, probablement, la carrera més prestigiosa d’esta especialitat.

S’escriu també amb majúscula el genèric que constituïx el nom propi abreujat i podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; per exemple, quan és introduït per l’article definit:

> El **Ral·li** ha tingut una audiència de més de setanta milions de persones. *(Es referix a un ral·li concret, per exemple, el* Ral·li París-Dakar.)

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*el nostre ral·li, este ral·li, el ral·li esmentat...*), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi del ral·li, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> **Este ral·li** ha perdut molt de glamur.  
> Enguany podrem assistir a **un** **ral·li** molt competit.  
> Últimament he assistit a **molts** **ral·lis** de motos.  
> **El ral·li que va organitzar Argentina** ha sigut dels més espectaculars.
# Torneig

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom d’una competició esportiva, juntament amb la resta de substantius i adjectius que el componen:

> El **Torneig Comte de Godó** és, probablement, el més prestigiós del circuit espanyol de tenis.

S’escriu també amb majúscula el genèric que constituïx el nom propi abreujat i que podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; per exemple, quan és introduït per l’article definit:

> El **Torneig** ha tingut una audiència de més de setanta milions de persones. *(Es referix a un torneig concret, per exemple, el* Torneig de les Quatre Nacions.)

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*el nostre torneig, este torneig, el torneig esmentat*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi del torneig, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> **Este torneig** ha incrementat notablement el pressupost.  
> Enguany podrem assistir a **un torneig** molt competit.   
> El **torneig que va organitzar Xile** ha sigut dels més espectaculars.  
> He buscat informació en Internet sobre els **tornejos de Melbourne i Comte de Godó**.
# Trofeu

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi d’una competició esportiva, juntament amb la resta de substantius i adjectius que el componen:

> El València Club de Futbol és l’organitzador del **Trofeu Taronja**.  
> Ha participat en el **Trofeu de la Beneficència**.

S’escriu també amb majúscula el genèric que constituïx el nom propi abreujat, i que podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; per exemple, quan és introduït per l’article definit:

> Enguany aspiren a guanyar el **Trofeu**. *(Nom propi abreujat de* Trofeu Taronja*.)*

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*el nostre trofeu, este trofeu, el trofeu esmentat*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi del trofeu, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> **Este trofeu** té una gran importància per a nosaltres.  
> Enguany han guanyat **un trofeu** de minibàsquet.   
> He de buscar informació sobre els **trofeus Taronja i Joan Gamper**.  
> El **trofeu de futbol que vols organitzar**, crec que tindrà una gran resposta.
# Conceptes de referència astronòmica i geodèsica

# Criteris generals

S’escriuen amb minúscula inicial els elements de referència astronòmics i geodèsics, llevat que tinguen una part específica que siga un nom propi, el qual s’haurà d’escriure en majúscula.

Estos elements són els meridians, els paral·lels, els hemisferis, els pols i els cercles polars, els tròpics, el zenit i el nadir:

> Castelló és la segona ciutat més gran del món per on passa el **meridià de Greenwich**, només precedida per Londres.  
> L’**hemisferi nord** o boreal es troba entre l’**equador** i el **pol nord**, i l’**hemisferi sud** o austral, entre l’equador i el **pol sud**.   
> El **nadir** és el punt de l’esfera celeste diametralment oposat al **zenit**.  
> El **tròpic de Càncer** està situat en l’hemisferi nord, i el **tròpic de Capricorn**, en l’hemisferi sud.
# Cercle polar

S’escriu amb minúscula inicial:

> El **cercle polar àrtic** i el **cercle polar antàrtic** són dos paral·lels especials, que es troben a la mateixa distància del pol nord i del pol sud, respectivament.
# Cosmos

S’escriu amb minúscula:

> L’exposició que s’inaugura tracta del **cosmos** des de diversos aspectes**.**
# Hemisferi

S’escriu amb minúscula inicial:

> L’**hemisferi nord** o boreal es troba entre l’equador i el pol nord, i l’**hemisferi sud** o austral, entre l’equador i el pol sud.
# Meridià

S’escriu amb minúscula inicial el genèric **meridià**, i en majúscula el nom propi que el determina, si és el cas:

> Castelló és la segona ciutat més gran del món per on passa el **meridià de Greenwich**, només precedida per Londres.
# Món

S’escriu amb minúscula quan s’utilitza en el sentit lèxic habitual:

> Pensen fer la volta al **món.**

Però s’escriu amb majúscula quan forma part d’un nom propi:

> Als països del **Tercer Món** han augmentat les expectatives de vida dels nadons.
# Nadir

S’escriu amb minúscula inicial:

> El **nadir** és el punt de l’esfera celeste diametralment oposat al zenit.
# Paral·lel

S’escriuen amb minúscula inicial els elements de referència geodèsics, llevat que tinguen una part específica que siga un nom propi, el qual s’haurà d’escriure en majúscula:

> L’equador (línia equatorial o línia equinoccial) és l’únic **paral·lel** que és alhora un cercle màxim.   
> El tròpic de Capricorn és un **paral·lel** especial.
# Pol

S’escriu amb minúscula inicial quan es referix a l’extrem de l’eix terrestre, o bé al camp magnètic terrestre:

> L’hemisferi nord o boreal es troba entre l’equador i el **pol nord**, i l’hemisferi sud o austral, entre l’equador i el **pol sud**.  
> El **pol nord magnètic** està actualment situat prop de l’illa de Bathurst, al Canadà, encara que la seua posició exacta varia amb el temps.

En canvi, les denominacions *Pol Nord* i *Pol Sud* s’escriuen amb majúscula inicial quan no es referixen als extrems de l’eix de rotació del nostre planeta, sinó a l’àrea geogràfica que circumda ambdós punts:

> L’expedició recorrerà el **Pol Sud** per a estudiar la seua fauna.
# Tròpic

S’escriu amb minúscula inicial el genèric **tròpic**, i en majúscula el nom propi que el determina, si és el cas:

> El **tròpic de Càncer** està situat en l’hemisferi nord, i el **tròpic de Capricorn** en l’hemisferi sud.

També s’escriu amb minúscula quan s’usa en sentit metafòric en el sentit de ‘zona pròxima als tròpics’:

> Els **tròpics** són zones molt caloroses amb un índex de pluja elevat.
# Univers

S’escriu amb minúscula:

> A l’**univers** hi ha milers de milions de galàxies.
# Zenit

S’escriu amb minúscula inicial:

> El **zenit** és el punt de l’esfera celeste diametralment oposat al nadir.
# Zona

S’escriu amb minúscula inicial tant amb els significats lèxics habituals com el sentit de ‘zona climàtica o geogràfica’:

> La **zona temperada septentrional** està compresa entre el cercle polar àrtic i el tròpic de Càncer.
# Cossos celestes

# Criteris generals

S’escriuen amb majúscula inicial el noms propis de planetes, satèl·lits, estreles (o estels), cometes, constel·lacions, pluges d’estreles, asteroides, etc., però en minúscula el genèric que els pot acompanyar:

> La **Terra** gira al voltant del **Sol.**  
> El **cometa Halley** és un cometa gran i brillant que orbita al voltant del Sol cada setanta-sis anys com a mitjana.  
> La **constel·lació boreal** **Ossa Menor** està situada entre les de la **Girafa**, el **Dragó** i **Cefeu**.

Però quan els termes **sol**, **terra** i **lluna** s’usen en sentit general o metafòric, s’escriuen amb minúscula, per exemple en les expressions següents:

> **presa de terra**  
> **tocar de peus a terra**  
> **estar en la lluna**  
> **lluna de mel**  
> **demanar la lluna**  
> **prendre el sol**  
> **colp de sol (insolació)**
# Asteroide

S’escriuen amb majúscula inicial el noms propis dels asteroides, però en minúscula el genèric que els pot acompanyar:

> Els tres grups més importants d’asteroides pròxims a la Terra són els **asteroides** Amor, els **asteroides** Apol·lo i els **asteroides** Aton.
# Cometa

S’escriuen amb majúscula inicial el noms propis dels cometes, però en minúscula el genèric que els pot acompanyar:

> El **cometa Halley** és un cometa gran i brillant que orbita al voltant del Sol amb un període aproximat de setanta-sis anys.
# Estrela

S’escriuen amb majúscula inicial el noms propis de les estreles (o estels), però en minúscula el genèric que els pot acompanyar:

> **Betelgeuse** i **Antares** són exemples típics de gegants roges.
# Lluna

S’escriu amb majúscula quan fa referència al satèl·lit de la Terra com a tal:

> La **Lluna** gira al voltant de la Terra.

S’escriu amb minúscula si s’usa en sentit genèric o metafòric, o quan es mencionen les fases de la Lluna:

> M’agrada mirar la **lluna**.  
> Sempre estàs en la **lluna**.  
> Tu demanes la **lluna**!  
> Demà és **lluna plena**.

Així mateix, s’escriuen amb majúscula els noms propis dels satèl·lits de la resta de planetes del sistema solar, però amb minúscula el genèric que els pot acompanyar:

> Hi ha 35 **llunes** de Saturn que tenen nom i 21 que encara no en tenen.   
> Quina forma de vida hi pot haver a Encèlad, **la lluna** gelada de Saturn?
# Planeta

S’escriuen amb majúscula inicial el noms propis dels planetes, però en minúscula el genèric que els pot acompanyar:

> El **planeta Júpiter** és el més gran del sistema solar i el quint més distant respecte del Sol.
# Pluja de meteors

També conegudes com a pluges d’estreles, s’escriuen amb majúscula inicial els noms propis de les pluges de meteors, però en minúscula el genèric que els pot acompanyar:

> Tres pluges de meteors ben conegudes són els **Leònids**, els **Perseids** i els **Gemínids**.
# Sol

S’escriu amb majúscula quan es referix a l’astre com a tal:

> El **Sol** calfa la Terra.  
> La Terra gira al voltant del **Sol.**

S’escriu amb minúscula quan s’usa en sentit genèric i metafòric:

> Me’n vaig a la platja a prendre el **sol.**  
> Fa un **sol** que bada les pedres.
# Terra

S’escriu amb majúscula quan fa referència a l’astre com a tal:

> La **Terra** és un planeta del sistema solar.

S’escriu amb minúscula si s’usa en sentit genèric:

> És una **terra** erma.  
> Ha remogut cel i **terra** per aconseguir l’entrada del concert.