# Els numerals

# 1. Funció

Els numerals expressen quantitat exacta, orde, fracció o multiplicació. Es distingixen quatre tipus de numerals: **cardinals, ordinals, partitius** o **fraccionaris** i **múltiples.**

# 2. Els cardinals

Els numerals cardinals expressen la numeració natural. Són tots invariables, llevat d’**un** i **dos,** que fan el femení en **una** i **dos** (o **dues**), respectivament, i **cent,** que té les formes de plural **cents**, **centes,** per al masculí i el femení, respectivament:

> 0 zero                                     21 vint-i-un, vint-i-una  
> 1 un, una                                22 vint-i-dos  
> 2 dos (o dos, dues)               30 trenta  
> 3 tres                                      35 trenta-cinc  
> 4 quatre                                 40 quaranta  
> 5 cinc                                      47 quaranta-set  
> 6 sis                                        50 cinquanta  
> 7 set                                        60 seixanta  
> 8 huit                                      70 setanta  
> 9 nou                                      80 huitanta  
> 10 deu                                     90 noranta  
> 11 onze                                    100 cent  
> 12 dotze                                  105 cent cinc  
> 13 tretze                                  112 cent dotze  
> 14 catorze                               132 cent trenta-dos  
> 15 quinze                                 300 tres-cents  
> 16 setze                                   392 tres-cents noranta-dos  
> 17 dèsset                                  920 nou-cents vint  
> 18 díhuit                                  1.000 mil  
> 19 dènou                                 1.605 mil sis-cents cinc  
> 20 vint                                     1.000.000 un milió

Per a l’escriptura dels numerals amb lletres, s’utilitza el guionet per a separar la desena de la unitat i la unitat de la centena:

> Tinc **vint-i-cinc** anys.  
> Han vingut **seixanta-dos** persones.  
> Ha perdut **dos-centes mil** pessetes en una màquina escurabutxaques.  
> Porta’m **quatre-centes** caixes més de pastissets congelats.

Quan els cardinals s’usen com a ordinals o com a noms de xifres, no prenen mai la forma femenina, i el cardinal **un** (1) adopta la forma **u**:

> Heu d’arribar al quilòmetre **u** (*ordinal)*.  
> Ha eixit premiat l’**u** (*xifra)*.

Usats com a substantius, admeten flexió de nombre:

> Al llarg del joc, només he tret dos **dosos** i tres **huits**.  
> El nostre fill ha tret dos **deus**.

# 3. Els ordinals

Els ordinals són aquells numerals que indiquen una relació d’orde. Els quatre primers són:

> primer tercer  
> segon quart

Els cinc següents presenten una doble forma: d’una banda, la de base llatina, i, d’una altra, la formada amb el sufix -é/ena:

> quint/cinqué  
> sext/sisé  
> sèptim/seté  
> octau/huité  
> dècim/desé

I, finalment, la resta d’ordinals es formen afegint el sufix **-é** al cardinal corresponent:

> nové onzé  
> desé dotzé

Tots els ordinals admeten forma en femení:

> 1r primer > 1a primer**a**  
> 2n segon > 2a segon**a**  
> 3r tercer > 3a tercer**a**  
> 4t quart > 4a quart**a**  
> 12é dotzé > 12a dotz**ena**  
> 32é trenta-dosé > 32a trenta-dos**ena**  
> 100é centé > 100a cent**ena**

Les formes de plural seguixen les regles dels adjectius de doble terminació:

*a*) Els acabats en consonant afegixen **-s** al singular:

> prime**r** > prime**rs**  
> sego**n** > sego**ns**

*b*) La resta afegixen **-ns** per al masculí i canvien la **-a** del femení en **-es**:

> cinqu**é** > cinqu**ens**  
> huit**é** > huit**ens**   
> dotzen**a** > dotzen**es**  
> trenten**a** > trenten**es**

# 4. Els partitius

Expressen fraccions de la unitat. Presenten les formes **mig, mitja; terç, terça; quart, quarta,** i la resta es formen amb la terminació **-é,** de la mateixa manera que els ordinals: **sext/sisé, sexta/sisena; sèptim/seté, sèptima/setena; octau/huité, octava/huitena**. A més de les formes **desé, centé** i **milé,** hi ha també les formes **dècim, centèsim** i **mil·lèsim.**

> M’he menjat **mig** pastís.  
> Assistiren a la reunió un **terç** dels participants.  
> Ha guanyat la carrera per una **mil·lèsima** de segon.  
> He comprat un **dècim** de loteria.

# 5. Els múltiples

Els múltiples són **doble, triple, quàdruple, quíntuple, sèxtuple, sèptuple, òctuple, nònuple, cèntuple.**

> Has pagat el **quàdruple** del seu valor real.  
> Si continua menjant tant, pesarà el **doble** del que pesa ara.

Totes estes formes tenen també forma femenina quan s’apliquen a l’expressió de magnituds.

> He esperat la **tripla** estona que tu.  
> Té una embarcació **sèxtupla** que la teua.

Si es referixen, però, al nombre d’elements que formen alguna cosa, es mantenen invariables:

> La **triple** aliança.  
> La **quàdruple** confrontació.

# 6. Les expressions numèriques: convencions gràfiques

6.1. Xifres i lletres  
Pel que fa a l’escriptura dels numerals, cal seguir les pautes d’ús que s’indiquen a continuació.

S’escriuen amb lletres:  
a) Els números que s’expressen en una sola paraula, les desenes i les paraules cent, milió, bilió, etc.:

> Incentius a la contractació de persones desocupades menors de trenta anys.
>
> El seu volum de negocis no pot ser superior als dos milions d’euros.

b) Els números que indiquen una quantitat aproximada o s’utilitzen amb una intenció expressiva:

> El document té trenta planes aproximadament.  
> Ho hem repetit tres mil voltes.

c) Els números que expressen el nom de les dècades:

> la dècada dels huitanta  
> els anys vint

d) Els ordinals que formen part del nom de certs esdeveniments històrics:

> la Segona Guerra Mundial  
> la Tercera Guerra Carlina

S’escriuen amb xifres:  
a) Els números que s’expressen amb més d’una paraula, unides amb guionets o sense:

> 32 fotocopiadores  
> 105 sobres

Si, seguint els criteris indicats, en un mateix fragment es combinen números expressats amb una sola paraula i amb més d’una, cal escriure’ls tots coherentment amb xifres.

> Ajudes destinades a artistes que tinguen entre 20 i 35 anys.

A més, en contextos molt concrets (cartells, indicació de terminis per a determinats tràmits...), en què les quantitats s’han d’identificar de manera unívoca i d’una sola ullada, es poden utilitzar les xifres encara que els números s’expressen amb una sola paraula:

> Els servicis de cita estaran disponibles per a contribuents:  
> + Amb fins a 2 transmissions de béns no adquirits per herència o donació.  
> + Amb lloguers (fins a 2 immobles o 2 contractes).

b) Els números amb decimals i els que van seguits de símbols o abreviatures (com ara *%* i *°C*) s’han d’escriure amb xifres:

> L’estiu passat el 20 % de les nits hi hagué una temperatura superior als 23,5 ºC.

En el cas dels percentatges, llevat que es tracte d’una referència precisa, és preferible escriure’ls amb lletra:

> El finançament del projecte serà assumit al cinquanta per cent per cada Administració.

c) En general, els números que indiquen xifres concretes en textos científics, datacions i horaris, així com en adreces i infraestructures viàries:

> AP-7 [autopista del Mediterrani]  
> carrer de Dalt, núm. 4  
> latitud 66° 33ʹ 39ʺ S  
> reunió celebrada el 20 d’octubre de 2023, a les 11 h

No obstant, en els casos de referències horàries imprecises i dates històriques i festivitats, s’han d’escriure amb lletres:

> L’acte començarà sobre les quatre i mitja.  
> L’U de Maig se celebra amb manifestacions.  
> Els autobusos podran aparcar en la zona del pont del Nou d’Octubre.

6.2. Xifres i punts i comes

6.2.1. Quantitats  
Cal posar un punt per a separar els milers, els milions, els milers de milions, els bilions, etc., que s’utilitzen com a cardinals:

> 2.438  
> 1.125.000  
> 10.000.000.000

La part decimal se separa de la part entera del número amb una coma:

> 215,64  
> 1.242,81

No han de dur punt els cardinals enters que tenen un valor ordinal, com els anys, els números de carrer, de pàgina o de telèfon, els codis postals, els números dels documents d’identitat i dels comptes corrents o la numeració dels decrets, les lleis, etc.:

> La Constitució es va aprovar l’any 1978.  
> Ho trobaràs en la pàgina 1087.  
> El Reial decret 1023/2015

Si la referència numèrica és molt llarga i es vol seqüenciar, és preferible utilitzar l’espai com a element separador:

DNI núm. 30 690 763  
tel.: 96 261 38 00

6.2.2. Dates  
No s’ha d’escriure punt després de les datacions d’un escrit:

> Alacant, 24 de juny de 2023

6.2.3. Hores  
Per a separar les hores i els minuts, encara que pot usar-se indistintament tant el punt com els dos punts (sempre coherentment dins del mateix escrit), d’acord amb els criteris internacionals imperants són preferibles els dos punts:

> Obert de 9:00 a 18:00 hores.  
> La reunió està convocada a les 11:15 hores.