gplsi/alia_gva_grammar huggingface dataset:
# Exposició

En la denominació d’esta classe d’activitats trobem dos possibilitats:

*a*) Que el genèric no forme part del nom fixat de l’activitat, i s’utilitze com a nom comú. En este cas el mot *exposició* s’escriu en minúscula, i la denominació establida va entre cometes i porta en majúscula només la paraula inicial (a més dels noms propis que eventualment incloga):

> Demà s’inaugura l’**exposició “Escolteu l’Ovidi”.**

*b*) Que el genèric forme part del nom propi fixat de l’activitat. En este cas la denominació completa s’escriu sense cometes, i van en majúscula tots els substantius i adjectius, incloent-hi el genèric:

> El 1992 se celebrà l’**Exposició** **Universal de Sevilla.**  
> L’**Exposició Nacional de Belles Arts** era un certamen celebrat a Espanya, i principalment a la seua capital Madrid, des de la segona mitat del segle XIX.

Però este substantiu s’escriu en minúscula en els altres casos en què s’usa com a nom comú; per exemple, quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*la nostra exposició*, *esta exposició*, *l’esmentada exposició*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de l’exposició:

> Organitzar **una** **exposició** implica molts recursos materials i personals.  
> En **aquella exposició universal** molts pavellons van destacar per la seua arquitectura avantguardista.  
> Pots trobar el programa de les **exposicions** del Ministeri en la seua pàgina web.  
> L’**exposició de què parles** va consagrar molts artistes del segle XIX.
# Fira

S’escriu amb majúscula quan fa referència al nom propi específic d’una institució, juntament amb la resta de substantius i adjectius que l’integren:

> La **Fira Mostrari Internacional de València** és la institució organitzadora de certàmens firals més antiga d’Espanya.

S’escriu també amb majúscula quan s’usa com a nom propi abreujat de la institució, i podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; concretament, quan és introduït per l’article definit:

> Pròximament la **Fira** traslladarà les seues activitats a uns espais més polivalents. *(Es referix a una fira concreta.*)

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*la nostra fira, esta fira, l’esmentada fira...*), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de la fira, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> La **nostra** **fira** ha comptabilitzat més d’un milió tres-cents mil visitants de tot el món.  
> En el lloc web, **cada** **fira** tindrà el seu subapartat amb les notícies relacionades.  
> Podeu consultar els esdeveniments de les **fires** **de València i Barcelona**en esta pàgina web.  
> L’impacte econòmic de la **fira objecte d’estudi** és de set-cents a huit-cents milions d’euros anuals.
# Jornada

En la denominació d’esta classe d’activitats trobem dos possibilitats:

*a*) Que el genèric no forme part del nom fixat de l’activitat, i s’utilitze com a nom comú. En este cas el mot *jornada* s’escriu en minúscula, i la denominació establida va entre cometes i porta en majúscula només la paraula inicial (a més dels noms propis que eventualment incloga):

> Vol participar en les **jornades “Les biblioteques públiques, espais d’integració social”.**

*b*) Que el genèric forme part del nom propi fixat de l’activitat. En este cas la denominació completa s’escriu sense cometes, i van en majúscula tots els substantius i adjectius, incloent-hi el genèric:

> Pensa anar a les **III Jornades de Programari Lliure**.  
> S’han organitzat les **Primeres Jornades Musicals d’Ibi.**

Però este substantiu s’escriu amb minúscula en els altres casos en què s’usa com a nom comú; per exemple, quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*les nostres jornades*, *esta jornada*, *l’esmentada jornada*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de la jornada:

> Organitzar **cada jornada** implica molts recursos materials i personals.  
> A **la** **jornada** **esmentada** van assistir molts experts estrangers.  
> Ja s’ha publicat la llista de les diverses **jornades** acadèmiques que se celebraran de cap a cap del territori valencià.  
> Participarem en una **jornada** **en què es va abordar l’energia solar tèrmica** des de diferents angles.
# Lliçó

Quan el genèric **lliçó** es referix a un discurs públic, s’escriu amb minúscula; però el títol d’este discurs va entre cometes i només s’escriu amb majúscula la paraula inicial (a part dels noms propis que eventualment incloga):

> El ministre va oferir la lliçó inaugural amb el **títol** **“La innovació tecnològica i la qualitat com a factors clau de la competitivitat”**.
# Màster

S’escriu amb minúscula quan s’usa com a nom comú:

> Per a poder presentar-se a la prova, cal haver cursat un **màster** de l’especialitat.

Quan fa referència a la denominació d’uns estudis concrets que s’efectuen per a obtindre la titulació de màster, s’escriu amb majúscula la part específica del nom, que és el nom propi oficial dels estudis, però amb minúscula el genèric *màster*:

> El **m****àster en Teledetecció i Sistemes d’Informació Geogràfica** s’estructura en set mòduls.

Però quan la titulació s’indica sense la voluntat d’expressar el nom exacte dels estudis cursats, estos es poden escriure en minúscula encara que el nom usat genèricament puga coincidir amb el nom oficial:

> És màster en **logopèdia**.
# Mostra

En la denominació d’esta classe d’activitats trobem dos possibilitats:

*a*) Que el genèric no forme part del nom fixat de l’activitat, i s’utilitze com a nom comú. En este cas el mot *mostra* s’escriu en minúscula, i la denominació establida va entre cometes i porta en majúscula només la paraula inicial (a més dels noms propis que eventualment incloga):

> Demà s’inaugura la **mostra “Escolteu l’Ovidi”.**

*b*) Que el genèric forme part del nom propi fixat de l’activitat. En este cas la denominació completa s’escriu sense cometes, i van en majúscula tots els substantius i adjectius, incloent-hi el genèric:

> **Ha començat la Mostra de Cinema Jove.**

Però este substantiu s’escriu amb minúscula en els altres casos en què s’usa com a nom comú; per exemple, quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*la nostra mostra*, *esta mostra*, *l’esmentada mostra*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de l’exposició:

> Organitzar **una** **mostra de cinema** implica molts recursos materials i personals.  
> En **aquella mostra** moltes pel·lícules van ser aplaudides en les sales d’exhibició.  
> Hem visitat diverses **mostres** per a organitzar la nostra de la manera més racional possible.   
> **La mostra d’enguany** ha aconseguit molta repercussió en els mitjans de comunicació.
# Ponència

El títol d’una ponència va entre cometes i només s’escriu amb majúscula la paraula inicial (a part dels noms propis que eventualment incloga). En este cas, el mot **ponència** s’escriu en minúscula:

> El congrés es va inaugurar amb la **ponència** **“Nous reptes en l’àmbit laboral”**.
# Saló

S’escriu amb majúscula quan fa referència a una estança singular, tant si se’n menciona la denominació completa com si apareix abreujada i pot ser substituïda en el mateix context pel nom propi complet; per exemple, quan és introduïda per l’article definit:

> Serviran l’àpat al ****Saló de les Infantes.****El **Saló [dels Espills de les Corts Valencianes]** s’utilitza per a actes protocol·laris.

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*el nostre saló, este saló, l’esmentat saló...*), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi del saló, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> L’Agència Valenciana Antifrau ha entregat la memòria d’activitat en el **saló esmentat**.  
> El famós artista va decorar els plafons de **dos salons** de la galeria.  
> Esta dependència era l’**antic saló de ball** dels marquesos de Benicarló.   
> Van habilitar uns gabinets i **salons** destinats a la conservació d’obres mestres.

---

# Vegeu també:

> * Activitats acadèmiques, científiques i culturals (majúsccules)
> * Dependències d’edificis (criteris generals)
# Seminari

S’escriu amb majúscula si forma part del nom propi d’un organisme docent o d’una institució eclesiàstica que també es dedica a la docència:

> Ella pertany al **Seminari d’Estudis Medievals i Renaixentistes**.  
> El **Seminari Metropolità de València** va ser autoritzat el 1769 com a seminari conciliar, i actualment es troba a Moncada.

S’escriu també amb majúscula quan s’usa com a nom propi abreujat de la institució, i podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; concretament, quan és introduït per l’article definit:

> El **Seminari** compta amb la vostra assistència per a debatre juntes estes qüestions d’actualitat. *(**Es referix a un seminari concret; expressió abreujada en lloc de, per exemple,* Seminari de Dones Grans*.)*

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*este seminari, el seminari esmentat...*), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de l’organisme, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> **Un** **seminari** és una junta especialitzada que té naturalesa tècnica i acadèmica.  
> En **aquell seminari** l’horari d’atenció als estudiants era de vesprada.  
> Este centre està organitzat en diversos **seminaris**.  
> Al **seminari** **actual** (curs 2015-16) s’han incorporat els nous professors, famílies, etc.  
> El **seminari de la segona planta** no és el de dret local.
# Setmana

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom d’una festivitat civil o religiosa, d’una exposició, un congrés, etc.:

> La **Setmana Santa** se celebra al final de la Quaresma.  
> Ahir va començar la **Segona Setmana del Motor.**
# Simposi

En la denominació d’esta classe d’activitats trobem dos possibilitats:

*a*) Que el genèric no forme part del nom fixat de l’activitat, i s’utilitze com a nom comú. En este cas el mot *simposi* s’escriu en minúscula, i la denominació establida va entre cometes i porta en majúscula només la paraula inicial (a més dels noms propis que eventualment incloga):

> Pròximament s’inaugurarà el **simposi** **“Les autopistes de la informació i el periodisme”**.

*b*) Que el genèric forme part del nom propi fixat de l’activitat. En este cas la denominació completa s’escriu sense cometes, i van en majúscula tots els substantius i adjectius, incloent-hi el genèric:

> Hem assistit al **Primer Simposi** **de Màrqueting.**

Però este substantiu s’escriu en minúscula en els altres casos en què s’usa com a nom comú; per exemple, quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*el nostre simposi*, *este simposi*, *l’esmentat simposi*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi del simposi:

> Realitzaran **un** **simposi** per a estudiar temes relacionats amb el transport de mercaderies.  
> En **aquell simposi** van participar els experts més rellevants.  
> Als **simposis** d’este any han assistit molts jóvens.  
> El **simposi** **de l’any passat** va tindre molta repercussió mediàtica.
# Taller

En la denominació d’esta classe d’activitats trobem diverses possibilitats:

*a*) Que el genèric no forme part del nom fixat del taller, s’utilitze com a nom comú, de manera paral·lela al de *curs*, i s’enllace al nom amb la preposició *de*. En este cas el mot *taller* s’escriu en minúscula, i van amb majúscula els substantius i adjectius que componen la denominació fixada:

> Demà comença el **taller de Reparació de Motors Dièsel.**

*b*) Que el nom del tallera parega en aposició al genèric, o enllaçat amb qualsevol altra preposició diferent de *de*. En este cas, el mot *taller* s’escriu en minúscula, i la denominació establida va entre cometes i porta en majúscula només la paraula inicial (a més dels noms propis que eventualment incloga):

> Este centre ha organitzat un **taller sobre** [anomenat, o amb el títol] **“Feminisme i TIC”**.  
> El **taller “Fes-ho tu mateix”** ha tingut molt d’èxit.

*c*) Que el genèric forme part del nom propi fixat d’una activitat de formació, que pot tindre diverses edicions, siguen anuals, biennals, etc. En este cas la denominació completa s’escriu sense cometes, i van en majúscula tots els substantius i adjectius, incloent-hi el genèric:

> L’assistència al **III Taller Internacional d’Auditoria, Control i Supervisió** ha sigut molt nombrosa.

Però este substantiu s’escriu en minúscula en els altres casos en què s’usa com a nom comú; per exemple, quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*el nostre taller*, *este taller*, *l’esmentat taller*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi del taller:

> **Un** **taller** és un curs o seminari d’orientació pràctica.  
> En **este taller** s’han programat moltes hores de discussió.  
> Este centre ha organitzat diversos **tallers** per a l’any que ve.  
> En el **taller de l’any passat** férem unes pràctiques breus de restauració de mobles.
# Taula redona

El nom de les taules redones va entre cometes i només s’escriu amb majúscula la paraula inicial (a part dels noms propis que eventualment incloga). En este cas, el mot **taula redona** s’escriu en minúscula:

> Vol participar en la **taula redona** **“La llengua dels mitjans de comunicació”**.
# Animals

Coneixem pel seu nom propi alguns animals que han tingut papers rellevants en la història, siga perquè pertanyien a personatges importants (Bucèfal, cavall d’Alexandre el Gran); perquè han participat en esdeveniments transcendents (Laika, la gossa que es va convertir en el primer ésser viu terrestre a orbitar la Terra); perquè eren únics o especials en la seua espècie (Floquet de Neu, l’únic goril·la albí del qual s’ha tingut notícia), o perquè han aparegut en obres literàries significatives (Rocinante, Platero...).

D’altra banda, hi ha milions de mascotes que també són anomenades pels humans amb un nom propi.

En este cas, però, es tracta d’indicar la convenció per a escriure la denominació científica dels éssers vius.
# Denominacions científíques

El nom científic dels animals i de les plantes consta de dos parts, el de l’espècie, que s’escriu amb majúscula inicial, i l’específic, que s’escriu amb minúscula:

> L’***Apis mellifica***és el nom científic de l’*abella*.
# Associacions

# Criteris generals

S’escriuen amb majúscula inicial tots els substantius i adjectius que formen part del nom propi de qualsevol tipus d’associació o institució, incloent-hi el genèric quan forma part de la denominació convencional fixada:

> L’**Associació de Veïns del Cabanyal** ha preparat diverses xarrades.  
> L’**Orfeó Valencià** ha interpretat el *Requiem* de Mozart amb l’**Orquestra de València**.

Quan la part específica del nom fixat o amb què és coneguda l’associació comença per un article, este s’escriu també amb majúscula:

> Esta nit assistirem a l’actuació de **La Fura dels Baus**.

S’escriu també amb majúscula el genèric que constituïx un nom propi abreujat i que podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; per exemple, quan és introduït per l’article definit:

> L’**Orfeó** ha realitzat una campanya per a l’admissió de nous membres. (Es referix a l'**Orfeó Valencià**.)

Però el genèric s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi: *la nostra associació, esta societat, el sindicat esmentat, la federació competent*..., ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> El **nostre** **orfeó** va ser fundat l’any 1972.  
> **Este** **club** és més que un club.  
> Volen fundar **un nou** **partit polític**.  
> El registre de cada secció provincial constarà d’un llibre d’inscripció, que disposarà d’un tom per **cada confraria** i un per **cada federació**.   
> Heu d’entregar la sol·licitud en la **federació competent** per a tramitar-la.  
> L’**associació de veïns del barri** ha organitzat una activitat familiar per al diumenge al migdia.

Així mateix, s’escriuen amb minúscula els genèrics quan no constituïxen o integren el nom propi de l’entitat:

> El **grup musical** Capella de Ministrers oferirà un concert el pròxim diumenge.  
> Alguns regidors de l’Ajuntament d’Aldaia s’han reunit amb membres del **sindicat** Unió General de Treballadors.  
> L’associació cultural **La Gran Festa** ha organitzat el ball de Carnestoltes.
# Agrupació

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi d’una empresa, juntament amb la resta de substantius i adjectius que l’integren:

> L’**Agrupació AMCI d’Assegurances i Reassegurances, SA**, es va fundar en 1902 per a donar resposta a una situació de manca de protecció social.

S’escriu també amb majúscula el genèric que constituïx el nom propi abreujat de l’empresa i que podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; per exemple, quan és introduït per l’article definit:

> Pròximament l’**Agrupació** es traslladarà a unes altres dependències. *(Es referix a una agrupació concreta; expressió abreujada en lloc de, per exemple, l’*Agrupació AMCI d’Assegurances i Reassegurances, SA.)

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*la nostra agrupació, esta agrupació, l’esmentada agrupació...*), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de l’empresa, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> La **nostra** **agrupació** està composta per cent treballadors.  
> **Cada agrupació** enviarà un informe a la regidoria competent.  
> L’**agrupació de què parlem** té la seu central a Bilbao.  
> Les **agrupacions Edeta i Mútua Laboral** tenen una gran importància en el nostre sector.
# Associació

S’escriu amb majúscula inicial quan forma part del nom propi d’una associació concreta individualitzada, tant si se’n menciona la denominació completa com si apareix abreujada i pot ser substituïda en el mateix context pel nom propi complet, per exemple quan és introduïda per l’article definit:

> L’**Associació de Veïns del Cabanyal** ha preparat diverses xarrades.  
> L’**Associació Xaloc** organitza un campament amb l’objectiu de custodiar un niu de tortuga marina.   
> Ja podem inscriure’ns en l’**Associació**. *(Es referix a una associació en concret.)*

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*la nostra associació, esta associació, l’esmentada associació*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de l’associació, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> Hauríem de constituir **una** **associació** en defensa dels nostres drets.  
> L’**associació** **mencionada** espera una resposta.  
> Les **associacions** **de veïns** convocaran una reunió plenària.  
> L’edifici de l'**associació estudiada** fou destruït pel foc el 12 d’agost de 1964.

Així mateix, s’escriu amb minúscula el genèric quan no forma part del nom propi de l’associació:

> L’**associació** Una Sola Terra ha organitzat diversos simposis i jornades dedicats a informar la societat civil sobre el canvi climàtic.  
> L’**associació** Dret a Morir Dignament promou el dret de tota persona a elegir lliurement i legalment el moment i els mitjans per a finalitzar la seua vida.
# Centre

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi d’una institució, juntament amb la resta de substantius i adjectius que l’integren:

> El **Centre del Carme**, dependent del Museu de Belles Arts de València, és un espai cultural ubicat a l’antic convent del Carme de la ciutat de València.  
> El **Centre d’Arqueologia Subaquàtica de la Comunitat Valenciana** es dedica al coneixement, la conservació i la divulgació del patrimoni arqueològic subaquàtic de la nostra comunitat.

S’escriu també amb majúscula quan s’usa com a nom propi abreujat de la institució, i podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; concretament, quan és introduït per l’article definit:

> L’horari del **Centre** [del Carme] el podeu trobar en el seu lloc web.

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*el nostre centre, este centre, el centre esmentat...*), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi del centre, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> **Este** **centre** organitzarà enguany unes jornades sobre patrimoni artístic valencià.  
> El **centre esmentat** sempre s’ha caracteritzat per un alt nivell de compromís social.  
> El tres **centres** han plantejat firmar un conveni de col·laboració amb la Generalitat Valenciana.  
> El **centre objecte de valoració** s’ocupa particularment de potenciar els artistes emergents de la Comunitat Valenciana.
# Cercle

S’escriu amb majúscula inicial quan forma part del nom propi d’una associació concreta individualitzada, tant si se’n menciona la denominació completa com si apareix abreujada i pot ser substituïda en el mateix context pel nom propi complet, per exemple quan és introduïda per l’article definit:

> La *big band* va nàixer el gener del 2011 i està composta per alguns músics del **Cercle Instructiu Musical de Xirivella**.  
> El **Cercle** [d’Estudis Orientals] realitza activitats culturals i gratuïtes relacionades amb l’Extrem Orient.

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*el nostre cercle, este cercle, l’esmentat cercle*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi del cercle, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> Les peticions del **nostre cercle** seran estudiades en la pròxima reunió.  
> **Un** **cercle** és una associació de persones que tenen un local on poden reunir-se i fer activitats diverses.  
> L’impuls que va prendre la massa coral d’esta entitat, integrada per dones soles, en el si de l’**esmentat cercle** va ser espectacular.  
> Hem considerat algunes actituds i comportaments referents als diversos **cercles** en què es desenvolupa esta vida social.   
> El **cercle d’estudis objecte del treball de fi de curs** ha tingut una gran rellevància en esta comunitat autònoma.
# Club

S’escriu amb majúscula inicial quan forma part del nom propi d’un club concret individualitzat, tant si se’n menciona la denominació completa com si apareix abreujada i pot ser substituïda en el mateix context pel nom propi complet, per exemple quan és introduïda per l’article definit:

> És soci del **Club Nàutic de València.**  
> Ja s’ha obert el termini per a fer-se soci del **Club**. *(Es referix a un club en concret.)*

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*el nostre club, este club, el club esmentat*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi del club, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> El València Bàsquet és més que **un** **club**.  
> **Cada club** podrà inscriure tants equips com considere.   
> Els jugadors dels **clubs** d’handbol han anunciat que participaran en la vaga convocada.  
> **El club** **de lectura actual** està pensat per a persones amb ganes de comunicar experiències, sensacions i pensaments suggerits per la lectura.
# Comunitat

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom oficial d’una demarcació territorial, tant si se’n menciona la denominació completa com si no (en este cas, precedida de l’article definit):

> La **Comunitat Valenciana** té més de tres milions d’habitants, dels quals quasi mig milió han nascut fora de la **Comunitat**.

Igualment, la paraula **comunitat** forma part del nom propi d’una comunitat autònoma de l’Estat en els casos següents: *la Comunitat de Madrid* i *la Comunitat Foral de Navarra.*

Com a cas especial, si es tracta de noms propis com els anteriors, este substantiu també s’escriu amb majúscula quan va acompanyat per un possessiu, un demostratiu o una expressió que servix per a referir-se a la comunitat concreta de la qual parlem (*la nostra Comunitat, esta Comunitat, l’esmentada Comunitat*...), ja que en estos casos es considera que és un nom propi per la seua capacitat designativa d’una comunitat única, i funciona exactament com ho faria un nom propi de persona, per exemple:

> **Esta Comunitat** [Valenciana] té més de tres milions d’habitants, dels quals quasi mig milió han nascut fora. (*En majúscula, tal com passaria amb un nom propi de persona:* Este Albert sempre està fent maldats!)  
> **La nostra Comunitat** [Valenciana] el 1982 es constituïx com una comunitat autònoma d’Espanya, després d’haver accedit a l’autogovern en 1978. (*En majúscula, tal com passaria amb un nom propi de* *persona*: La nostra Elvira ha guanyat el concurs.)

Cal recordar que l’única denominació oficial en l’actualitat és **Comunitat Valenciana**; per tant, així ha d’aparéixer en tots els escrits de l’Administració de la Generalitat, siga quina siga la llengua utilitzada:

> La **Comunitat Valenciana** ha registrat en 2023 el seu màxim històric en turisme internacional.  
> La **Comunitat Valenciana** ha registrado en 2023 su máxim histórico en turismo internacional.

Però este substantiu s’escriu amb minúscula si no s’usa com a nom propi, especialment en el sintagma *comunitat autònoma*, que no forma part del nom de cap comunitat autònoma concreta, sinó que es tracta d’una locució amb un significat lèxic comú (o de la seua forma abreujada *comunitat*, si este mot no forma part del nom propi d’una comunitat concreta):

> La **comunitat autònoma** d’Aragó ha signat un conveni de col·laboració amb les **comunitats autònomes** de La Rioja i Catalunya.  
> **Esta comunitat** [autònoma] ha perdut població durant els últims anys.  
> **Cada comunitat** [autònoma] ha d’elaborar un pla de salut.  
> La **comunitat murciana** té problemes de desertització.  
> Les **comunitats** amb llengua pròpia i cooficial són Catalunya, la Comunitat Valenciana, les Illes Balears, el País Basc, Navarra i Galícia.

Observem que, en el cas de *Comunitat Valenciana*, mantenim amb majúscula el mot *Comunitat*, que considerem que forma part integrant del nom propi, però no *comunitat autònoma*, que no en formaria part.

> La nostra **Comunitat** limita a l’est amb la mar Mediterrània.  
> La nostra **comunitat autònoma** limita a l’est amb la mar Mediterrània.
# Confraria

S’escriu amb majúscula inicial quan forma part del nom propi d’una confraria concreta individualitzada, tant si se’n menciona la denominació completa com si apareix abreujada i pot ser substituïda en el mateix context pel nom propi complet, per exemple quan és introduïda per l’article definit:

> La **Confraria del Sant Sepulcre** desfilarà demà.  
> Per fi m’han acceptat en **la Confraria**. *(Es referix a una confraria en concret.)*

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*la nostra confraria, esta confraria, l’esmentada confraria*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de la confraria, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> Hem de decidir si creem **una** **confraria** i concretar quines seran les seues finalitats**.**  
> **La nostra confraria** rebrà enguany el premi a la millor processó.  
> Les entitats que organitzen els actes de Setmana Santa són les **confraries**, associacions religioses formades generalment per laics.  
> L’any 2004 es va constituir la **confraria actual**, que integra cinquanta membres.
# Confederació

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi d’un estat o grup d’estats o comunitats, tant si se’n menciona la denominació completa com si està abreujada:

> La **Confederació Helvètica** és l’agrupació dels 26 cantons que integren Suïssa.  
> En la Guerra Civil americana va lluitar a favor de la **Confederació**.

Com a cas especial, si es tracta de noms propis com els anteriors, este substantiu també s’escriu amb majúscula quan el determinen un possessiu o un demostratiu, si és emprat en un context amb un valor ponderatiu o afectiu: *la nostra Confederació, esta Confederació...*, ja que en estos casos es considera que és un nom propi per la seua capacitat designativa d’un ens únic, i funciona exactament com ho faria un nom propi de persona; per exemple:

> Fou sindicalista i lluitador pels drets laborals dels treballadors estrangers en **esta Confederació** neutral i rica. *(En majúscula, tal com passaria amb un nom propi de persona:* Este Albert sempre està fent maldats!*)*  
> La **nostra estimada Confederació** té molts segles d’existència. *(En majúscula, tal com passaria amb un nom propi de persona:* La nostra Elvira ha guanyat el concurs*.)*

En canvi, si estes expressions o similars no tenen un valor afectiu, este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*la nostra confederació, esta confederació, l’esmentada confederació...*), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de la confederació, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> La **nostra confederació** és l’agrupació de 26 cantons.  
> **Cada confederació** s’ha creat per unes raons històriques.  
> Esta tradició s’ha manifestat també en la creació i el desenvolupament de **les confederacions** Helvètica i Germànica.  
> La **confederació de la qual parlem** es va formar com una aliança entre les comunitats de les valls dels Alps centrals per a facilitar la gestió dels interessos comuns.
# Congregació

S’escriu amb majúscula inicial quan forma part del nom propi d’una congregació concreta individualitzada, tant si se’n menciona la denominació completa com si apareix abreujada i pot ser substituïda en el mateix context pel nom propi complet, per exemple quan és introduïda per l’article definit:

> Ingressarà en **la Congregació de les Filles de Maria.**  
> Ha demanat l’ingrés en la **Congregació**. *(Es referix a una congregació en concret.)*

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*la nostra congregació, esta congregació, l’esmentada congregació*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de la congregació, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> Este díptic ajudarà a entendre millor la **nostra** **congregació**.  
> **Esta congregació** serà dissolta pròximament per falta de membres.  
> Dins de **cada congregació**, els monestirs continuen sent autònoms.  
> Va sol·licitar als inspectors dades relatives a les **congregacions**, amb la finalitat d’iniciar de nou la substitució de mobles.  
> L’**actual congregació** ha encarregat un projecte per a rehabilitar l’edifici.
# Federació

S’escriu amb majúscula inicial quan forma part del nom propi d’una federació concreta individualitzada, tant si se’n menciona la denominació completa com si apareix abreujada i pot ser substituïda en el mateix context pel nom propi complet, per exemple quan és introduïda per l’article definit:

> **La Federació de Pilota** ha organitzat un campionat comarcal.  
> Per a poder jugar a handbol has d’estar inscrita en la **Federació**. *(Es referix a una federació en concret.)*

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*la nostra federació, esta federació, l’esmentada federació*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de la federació, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> El fet de pertànyer a **una** **federació** comporta una sèrie de beneficis.  
> **L’esmentada federació** ha sigut denunciada per evasió de capitals.  
> **Les** **federacions** de les diferents comunitats es reuniran per a debatre sobre el futur de sector.  
> Es tracta d’un ens format per les **federacions de futbol del Regne Unit** (Anglaterra, Gal·les, Escòcia, Irlanda i Irlanda del Nord) a més de la FIFA.  
> **La federació** **actual** encarrega cada any loteria de Nadal.
# Germandat

S’escriu amb majúscula inicial quan forma part del nom propi d’una germandat concreta individualitzada, tant si se’n menciona la denominació completa com si apareix abreujada i pot ser substituïda en el mateix context pel nom propi complet, per exemple quan és introduïda per l’article definit:

> La **Germandat** **de Municipis de Castella** va aparéixer en el segle XII.  
> Si vols ajudar els veïns del poble, apunta’t a la **Germandat**. *(Es referix a una germandat en concret.)*

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*la nostra germandat, esta germandat, l’esmentada germandat*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de la germandat, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> **La nostra germandat** t’ajudarà a aconseguir el que vols.  
> **Cada germandat** té establides en les seues regles fundacionals les característiques del vestuari.  
> Els membres de les **germandats esmentades** estan convocats a una reunió demà.  
> La finalitat bàsica de la **germandat estudiada** és benèfica.
# Lliga

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi d’una competició esportiva, juntament amb la resta de substantius i adjectius que l'integren:

> D’ací a poc començarà la **Lliga ACB**.  
> La **Lliga de Campions** de la UEFA és també coneguda com a Copa d’Europa.

S’escriu també amb majúscula quan constituïx el nom propi abreujat i podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; per exemple, quan és introduït per l’article definit:

> Enguany aspiren a guanyar la **Lliga** i la Copa. (*Noms propis abreujats de* Campionat Nacional de Lliga *i de* Copa del Rei*, respectivament.)*

Però este substantiu s’escriu amb minúscula si s’usa com a nom comú; per exemple, quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*la nostra lliga, esta lliga, la lliga esmentada*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de la lliga:

> **Esta lliga** de galotxa començarà la setmana pròxima.  
> La del teu poble és **una lliga** de bitles molt important.  
> Últimament han guanyat moltes **lligues** d’handbol.  
> **La lliga de bàsquet que volen organitzar**, crec que tindrà una gran resposta.
# Orde

Quan es tracta d’una orde concreta de la qual es menciona la denominació completa, s’escriu amb majúscula inicial la primera paraula d’esta denominació, a més dels noms propis que puga contindre:

> Han publicat l’**Orde de convocatòria d’ajudes per a menjadors escolars de les escoles d’Educació Primària.**

Per contra, s’escriu amb minúscula si s’usa com a nom comú; concretament, quan s’utilitza en sentit genèric, o bé quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a una orde mencionada en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat d’un adjectiu o un altre complement especificatiu que no és la seua denominació pròpia:

> Ha entrat en vigor **una orde** que regula les ajudes per a cooperatives.  
> L’**orde esmentada** regula les ajudes per a la rehabilitació d’habitatges.   
> Faran una llista amb les **ordes** publicades el primer semestre.  
> Hem de llegir l’**orde que s’aprovà la setmana passada**.

També s’escriu amb minúscula el substantiu *orde* precedit de l’article determinat quan no se’n fa menció amb la denominació completa i el referent és clar pel context, ja que en este cas l’article té un mer valor anafòric, equivalent a *esta orde, la mencionada orde*:

> L’article 2 fa referència a l’àmbit d’aplicació de **l’orde**.
# Partits polítics

S’escriuen amb majúscula inicial tots els substantius i adjectius que formen part del nom d’un partit o grup polític, tant si se’n menciona la denominació completa com si apareix abreujada i pot ser substituïda en el mateix context pel nom propi complet, per exemple quan és introduïda per l’article definit:

> El **Partit Nacionalista Basc** va perdre la majoria absoluta.  
> Sempre vota al **Partit Comunista Francés**.  
> El **Partit** [Socialista Popular] es va integrar el 1978 en un partit més gran.

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*el nostre partit, este partit, el partit esmentat*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi del partit, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> **Este** **partit** concorrerà a les eleccions.  
> Hi ha persones que participen en la política militant en **un** **partit**.  
> Tots els **partits polítics** han presentat els seus candidats a les eleccions.  
> **El partit actual** té un tarannà clarament progressista.

També s’escriu en minúscula la paraula **partit** quan no forma part del nom propi:

> S’ha afiliat al **partit** Esquerra Unida.
# Plataforma

S’escriuen amb majúscula inicial tots els substantius i adjectius que formen part del nom propi d’una associació concreta individualitzada, tant si se’n menciona la denominació completa com si apareix abreujada i pot ser substituïda en el mateix context pel nom propi complet, per exemple quan és introduïda per l’article definit:

> La **Plataforma Unitària contra les Violències de Gènere** inicia una campanya per a la recollida de llibres.  
> Ja han passat uns quants anys des que es va crear la **Plataforma** [d’Afectats per la Hipoteca].

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*la nostra plataforma, esta plataforma, l’esmentada plataforma*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de la plataforma, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> Gràcies a la feina duta per **esta plataforma**, s’han pogut fer actuacions conjuntes en un entorn de restriccions pressupostàries.   
> Fent clic en el nom de **cada plataforma**, se’n podran veure les dades concretes.   
> Tres **plataformes**civils han presentat una querella perquè “presumptament hi ha hagut enriquiment il·lícit” de certes persones.  
> La **plataforma** **lingüística** ha convocat el seus socis per al dijous.

Així mateix, s’escriu amb minúscula la paraula **plataforma** quan no forma part del nom propi:

> La **plataforma** **Salvem la Platja de Pals** ha iniciat una campanya de recollida de firmes amb l’objectiu esmentat.
# Sindicat

S’escriuen amb majúscula tots els substantius i adjectius que formen part del nom propi d’una organització sindical, tant si se’n menciona la denominació completa com si apareix abreujada i pot ser substituïda en el mateix context pel nom complet, per exemple quan és introduïda per l’article definit:

> Pertany al **Sindicat de Treballadors Ferroviaris**.  
> El **Sindicat** es presentarà com a acusador en el juí. *(Es referix a un sindicat en concret.)*

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*el nostre sindicat, este sindicat, l’esmentat sindicat*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi del sindicat, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> Sempre m’he considerat protegida pel **nostre sindicat.**  
> La idea és anar cap a la federació per a no perdre la independència i idiosincràsia de **cada sindicat**.   
> En una primera etapa, els **sindicats** obrers agrupaven els treballadors d’un mateix ofici.  
> Com es pot deduir de l’estudi, el **sindicat analitzat**ha plantejat una opció clara per la lliure circulació i la regularització de les persones immigrants.

També s’escriu amb minúscula quan no forma part del nom propi de l’organització sindical:

> S’ha afiliat al **sindicat** Unió General de Treballadors.
# Societat

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi d’una empresa o d’una entitat pública o privada, juntament amb la resta de substantius i adjectius que l’integren:

> La **Societat Mercantil Alcoiana** ha exportat 3.000 parells de sabates.  
> La **Societat Coral El Micalet** impartix classes de solfeig.

S’escriu també amb majúscula el genèric que constituïx el nom propi abreujat de la institució i podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; per exemple, quan és introduït per l’article definit:

> La **Societat** fou creada el 1776. (*Es referix a una societat concreta; expressió abreujada en lloc de, per exemple,* Societat Econòmica d’Amics del País de València.)

Pot ocórrer també que el genèric no forme part del nom propi de l’empresa, i aleshores s’haurà d’escriure en minúscula:

> La **societat Servicis Municipals de Comunicació**, SL (SERCOM, SL), ha registrat els seus estatuts.

A més, este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*la nostra societat, esta societat, l’esmentada societat...*), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de la societat, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> **Esta** **societat** té molts anys d’història.  
> He de comunicar-los que la nostra **societat** ha fet fallida.  
> **Cada** **societat**enviarà un informe a la regidoria competent.  
> Les **societats Edeta i Mútua Laboral** tenen una gran importància en el nostre sector.

Finalment, també s’escriu amb minúscula en l’expressió *societat de la informació*:

> El terme **societat de la informació** posa l’èmfasi en la tecnologia que permet la transmissió d’informació, mentres que *societat del coneixement* el posa en el contingut de la informació i la seua transformació en coneixement.
# Càrrecs

# Criteris generals

Els substantius comuns que fan referència a càrrecs s’escriuen habitualment amb minúscula inicial:

> Les Corts tenen una **presidenta** i un **vicepresident**.  
> Ha rebut la visita del **governador civil**.  
> El **diputat** del Partit Liberal és el portaveu de la Comissió Europea.  
> L’**alcaldessa** Molins va participar en l’acte de clausura.  
> El **conseller** Ripoll inaugurarà les noves instal·lacions.

Únicament s’escriuen amb majúscula inicial quan van acompanyats d’una forma de tractament protocol·lari:

> Presidirà l’acte l’Excel·lentíssim i Magnífic **Rector**.  
> Ha pres possessió del seu càrrec l’Il·lustríssim Senyor **Director** **General**.

En canvi, s’escriuen amb majúscula els noms propis dels departaments, conselleries, ministeris, empreses, etc. que els poden acompanyar:

> El **president de la Generalitat** va dir que aprovaria urgentment les lleis pendents.  
> La **directora general de Règim Econòmic** va emetre un informe favorable sobre la qüestió.  
> La **consellera de Medi Ambient** ha visitat el nou parc natural.  
> El **ministre d’Hisenda** ha proposat noves mesures econòmiques contra la desocupació.
# Alcalde / alcaldessa

S’escriu amb minúscula:

> Ha dimitit l’**alcalde** de l’Orxa.  
> L’**alcaldessa** de València va participar en el debat televisiu.
# Alferes

S’escriu amb minúscula:

> L’**alferes** va executar l’orde immediatament.