gplsi/alia_gva_grammar huggingface dataset:
# Sistemes diversos

# Criteris generals

Els sistemes, entesos com a conjunts les parts dels quals estan coordinades segons uns principis i amb uns objectius concrets, s’escriuen amb minúscula quan s’usen com a noms comuns, com ara: *sistema operatiu*, *sistema nerviós*, *sistema solar*, *sistema mètric decimal, sistema de posicionament global* *(GPS),* etc.

Hi ha casos en què el mot *sistema* s’utilitza en aposició i no forma part del nom propi a què es referix, com ara: *sistema de la Seguretat Social, sistema Europass,* etc.

Però quan este substantiu forma part del nom propi d’un sistema institucionalitzat, s’escriu amb majúscula, juntament amb la resta de substantius i adjectius que el componen:

> el Sistema Nacional de Qualificacions i Formació Professional  
> el Sistema Nacional de Salut  
> el Sistema de Comptes Nacionals (SCN)  
> el Sistema d’Informació Duaner (SIA)  
> el Sistema d’Informació de Schengen (SIS)  
> el Sistema d’Informació de Schengen de segona generació (SIS II)  
> el Sistema d’Informació de Visats  
> el Sistema Europeu de Bancs Centrals (SEBC)  
> el Sistema Europeu de Comptes Nacionals i Regionals (SEC)  
> el Sistema Europeu d’Estadístiques Integrades de Protecció Social (Seepros)

Però, dins d’este segons grup, este substantiu s’escriu amb minúscula si s’usa com a nom comú; per exemple, quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*el nostre sistema*, *esta sistema*, *l’esmentat sistema*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi del sistema:

> L’accés directe a les dades d’**este sistema** està limitat a les autoritats nacionals designades pels estats membres i per la Comissió.   
> El **sistema esmentat** classifica les entitats residents en cinc sectors: llars, societats no financeres, societats financeres, administracions públiques i entitats sense ànim de lucre al servici de les llars.   
> S’ha de buscar informació sobre els **sistemes d’informació europeus**.  
> Esta formulació operativa de la protecció social és la que fonamenta l’**actual sistema europeu**.
# Temps geològics

# Criteris generals

S’escriuen amb majúscula els noms científics que designen les divisions geològiques, però no els adjectius *inferior, mitjà* i *superior* que de vegades els concretitzen:

> El **Triàsic** és un període inclòs en el **Mesozoic**.  
> El període **Carbonífer** es subdividix en dos èpoques: el **Silesià** i el **Dinantià**. També s’usen les denominacions anglosaxones de **Mississippià** i de **Pennsylvanià** o les més tradicionals de **Carbonífer superior** i **inferior**.  
> Els microsaures són un orde extint d’amfibis que van viure entre el **Carbonífer superior** i el **Permià inferior**.

En canvi, s’escriuen amb minúscula el substantiu comú *era* i els adjectius *primària, secundària...* que l’acompanyen, ja que, contràriament als noms propis dels períodes indicats anteriorment, es consideren designacions genèriques i no formen part de la nomenclatura científica contemporània més estandarditzada:

> L’**era primària**, o **Paleozoic**, comprén els períodes **Cambrià**, **Ordovicià**, **Silurià**, **Devonià**, **Carbonífer** i **Permià**.  
> El **Juràssic** és el segon dels tres períodes o sistemes en què es dividix l’**era secundària o mesozoica** (o, més pròpiament, el **Mesozoic**), situat entre el **Triàsic** i el **Cretaci**.
# Cenozoic

S’escriu amb majúscula:

> El **Cenozoic** és la tercera de les tres eres en què es dividix el Fanerozoic.
# Cretaci

S’escriu amb majúscula:

> El **Cretaci** és l’últim període del Mesozoic.
# Eocé

S’escriu amb majúscula:

> L’**Eocé** és una de les èpoques en què es dividix el Cenozoic.
# Holocé

S’escriu amb majúscula:

> L’**Holocé** és una de les èpoques en què es dividix el període Quaternari.
# Juràssic

S’escriu amb majúscula:

> El **Juràssic** és un dels períodes en què es dividix el Mesozoic.
# Mesozoic

S’escriu amb majúscula:

> El **Mesozoic** se situa entre el Paleozoic i el Cenozoic.
# Miocé

S’escriu amb majúscula:

> El **Miocé** és una de les èpoques en què es dividix el Cenozoic.
# Neogen

S’escriu amb majúscula:

> El **Neogen** és un període del Cenozoic.
# Oligocé

S’escriu amb majúscula:

> L’**Oligocé** és una de les tres èpoques en què es dividix el Paleogen.
# Paleocé

S’escriu amb majúscula:

> El **Paleocé** és la primera època del període Paleogen.
# Paleogen

S’escriu amb majúscula:

> El **Paleogen** és un període del Cenozoic.
# Paleozoic

S’escriu amb majúscula:

> El **Paleozoic** és una era prèvia al Mesozoic.
# Pliocé

S’escriu amb majúscula:

> El **Pliocé** és una de les èpoques en què es dividix el Cenozoic.
# Plistocé

S’escriu amb majúscula:

> El **Plistocé** és una època que pertany al període Quaternari.
# Quaternari

S’escriu amb majúscula:

> El **Quaternari** és període geològic que va des del final del Pliocé fins a l’actualitat.
# Triàsic

S’escriu amb majúscula:

> El **Triàsic** és el primer període del Mesozoic.
# Teories i principis científics

# Criteris generals

S’escriuen amb minúscula:

> El **principi d’Arquimedes**, enunciat pel físic grec Arquimedes de Siracusa, és un dels principis més importants de la física i un dels fonamentals en estàtica de fluids.   
> La **llei de la gravitació universal** de Newton era incapaç d’explicar tots els fets coneguts en la seua època.  
> El **teorema de Pitàgores** es pot escriure com una equació que establix una relació simple entre els tres costats d’un triangle rectangle.
# Llei

S’escriu amb majúscula inicial la primera paraula que forma part de la denominació d’este tipus de disposicions normatives, tant si es tracta del mot **llei** com de la locució **llei orgànica**, i tant si se n’especifica el nom complet com si es fa de manera abreujada:

> Pensen modificar la **Llei de la funció pública.**  
> Ha d’estudiar la **Llei de procediment administratiu** (*per Llei 39/2015, d’1 d’octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques)*.  
> Hem de fer una còpia de la **Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, per a la igualtat efectiva de dones i hòmens**.

Per contra, el mot *llei* s’escriu amb minúscula si s’usa com a nom comú; concretament, quan s’utilitza en sentit genèric, o bé quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a una llei mencionada en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat d’un adjectiu o un altre complement especificatiu que no és la denominació descriptiva amb què s’ha publicat:

> S’ha redactat **una** **llei orgànica** per a regular la protecció de les dades de caràcter personal.   
> El text refós de la **llei esmentada** es va publicar al final de l’any.  
> Faran una llista amb les **lleis** publicades el primer semestre.  
> Hem de fer complir **la llei que s’aprovà la setmana passada**.

També s’escriu amb minúscula el substantiu *llei* precedit de l’article determinat quan no se’n fa menció amb la denominació completa i el referent és clar pel context, ja que en este cas l’article té un mer valor anafòric, equivalent a *esta llei, la mencionada llei*:

> L’article 2 fa referència a l’àmbit d’aplicació de **la** **llei**.
# Principi

S’escriu amb minúscula:

> El **principi d’incertesa**de Heisenberg postula que no es pot saber, alhora i amb total precisió, el valor de certs objectes observables, com per exemple la posició i el moment d’una partícula.
# Regla

S’escriu amb minúscula:

> La **regla de tres**, o **regla de tres simple**, és una forma de resoldre problemes de proporcionalitat entre tres valors coneguts i una incògnita.
# Teorema

S’escriu amb minúscula:

> El **teorema de Pitàgores** servix per a identificar si s’han de fer servir arrels quadrades.
# Teoria

S’escriu amb minúscula:

> La **teoria de les tres necessitats** va ser popularitzada pel psicòleg americà del comportament David McClelland.
# Codi

Quan forma part del nom de documents, cossos legals o compendis que, per la seua repercussió i durabilitat temporal, es poden qualificar de singulars, s’escriu amb majúscula:

> El parlament pensa reformar el **Codi Civil**.  
> Ha entrat en vigor la modificació del **Codi Penal**.

Només s’escriu amb minúscula si s’usa en sentit genèric:

> Esta societat ha establit un **codi** deontològic.  
> Un **codi penal** és una font de dret formada per un conjunt unitari i sistematitzat de les normes jurídiques punitives d’un estat.
# Constitució

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi de la carta magna per la qual es regix un estat:

> La **Constitució Espanyola** es va aprovar en 1978.

S’escriu també amb majúscula quan constituïx el nom propi abreujat i podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; per exemple, quan és introduït per l’article definit:

> Els funcionaris han de complir **la** **Constitució**.

Per contra, el substantiu *constitució* s’escriu amb minúscula si no s’usa com a nom propi; concretament, quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a una constitució mencionada en el discurs (*la nostra constitució, esta constitució, la constitució esmentada*...), o quan apareix en plural o va acompanyat d’un adjectiu o un altre complement especificatiu que no és la part específica del nom propi:

> Cada estat democràtic té **una** **constitució**.  
> **Esta** **constitució** és de les més progressistes d’Europa.  
> En la història contemporània de l’Estat espanyol s’han anat succeint diverses **constitucions**.   
> **La constitució actual** fou aprovada en un referèndum el 6 de desembre de 1978.
# Conveni

Quan es tracta d’un conveni concret del qual es menciona la denominació completa, s’escriu amb majúscula inicial la primera paraula d’esta denominació, a més dels noms propis que puga contindre:

> El president va firmar el **Conveni de cooperació amb els països magribins per al desenvolupament de l’energia solar tèrmica a les grans ciutats de la zona.**

Per contra, s’escriu amb minúscula si s’usa com a nom comú; concretament, quan s’utilitza en sentit genèric, o bé quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a un conveni mencionat en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat d’un adjectiu o un altre complement especificatiu que no és la seua denominació pròpia:

> **Un conveni** col·lectiu és un acord escrit entre els representants dels empresaris i dels treballadors per a fixar les condicions laborals.  
> **El conveni esmentat**, que es publicarà en breu, inclourà la nova categoria d’oficials.  
> Pròximament s’establiran diversos **convenis** entre l’Administració autonòmica i les universitats.  
> **El conveni** **que publicaren dilluns** era molt esperat.

També s’escriu amb minúscula el substantiu *conveni* precedit de l’article determinat quan no se’n fa menció amb la denominació completa i el referent és clar pel context, ja que en este cas l’article té un mer valor anafòric, equivalent a *este conveni, el mencionat conveni*:

> Pel que fa a la Universitat de València, estem a punt de signar **el conveni**.
# Decret

Quan es tracta d’un decret concret del qual es menciona la denominació completa, s’escriu amb majúscula inicial la primera paraula d’esta denominació, tant si trobem el mot **decret** com les locucions **decret legislatiu**, **reial decret legislatiu, decret llei**..., i tant si se n’especifica el nom complet com si es fa de manera abreujada:

> S’ha publicat el **Decret d’horari i condicions de treball**.  
> S’ha publicat el **Decret d’horari**.  
> En este tràmit ens regíem pel **Reial decret legislatiu** 3/2004, de 5 de març.

Per contra, el substantiu *decret* s’escriu amb minúscula si s’usa com a nom comú; concretament, quan s’utilitza en sentit genèric, o bé quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a un decret mencionat en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat d’un adjectiu o un altre complement especificatiu que no és la denominació descriptiva amb què s’ha publicat:

> S’ha redactat **un decret** per a regular les senyalitzacions de la Generalitat.   
> **El** **decret** **mencionat** s’ocupa de les senyalitzacions de la Generalitat.  
> Faran una llista amb els **decrets** publicats enguany.  
> **El decret legislatiu en què s’aprovà el text refós** de la llei esmentada es va publicar al final de l’any.  
> Pròximament es publicarà el **nou decret d’horaris**.

També s’escriu amb minúscula el mot *decret* precedit de l’article determinat quan no se’n fa menció amb la denominació completa i el referent és clar pel context, ja que en este cas l’article té un mer valor anafòric, equivalent a *este decret, el mencionat decret*:

> És necessari publicar immediatament **el decret**.
# Dictamen

Quan es tracta d’un dictamen concret del qual es menciona la denominació completa, s’escriu amb majúscula inicial la primera paraula d’esta denominació, a més dels noms propis que puga contindre:

> El **Dictamen núm. 7/1999** té com a base l’article 248 del Tractat constitutiu de la Comunitat Europea.

Per contra, s’escriu amb minúscula si s’usa com a nom comú; concretament, quan s’utilitza en sentit genèric, o bé quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a un dictamen mencionat en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat d’un adjectiu o un altre complement especificatiu que no és la seua denominació pròpia:

> En **cada dictamen** dirigit a la Comissió Europea el CESE examinarà si s’ha dut a terme un procediment d’avaluació d’impacte social adequat.   
> El **dictamen esmentat** l’ha emés la Comissió de Pressupostos.  
> Hem classificat els **dictàmens**per temes i els hem arxivat.  
> El **dictamen que publicaren dilluns** en el BOE era molt esperat.

També s’escriu amb minúscula el substantiu *dictamen* precedit de l’article determinat quan no se’n fa menció amb la denominació completa i el referent és clar pel context, ja que en este cas l’article té un mer valor anafòric, equivalent a *este dictamen, el mencionat dictamen*:

> És necessari redactar immediatament **el dictamen**.
# Edicte

Quan es tracta d’un edicte concret del qual es menciona la denominació completa, s’escriu amb majúscula inicial la primera paraula d’esta denominació, a més dels noms propis que puga contindre:

> S’ha publicat **l’Edicte de tancament al trànsit rodat** **del carrer de Baix**.

Per contra, s’escriu amb minúscula si s’usa com a nom comú; concretament, quan s’utilitza en sentit genèric, o bé quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a un edicte mencionat en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat d’un adjectiu o un altre complement especificatiu que no és la seua denominació pròpia:

> La secretària ha fet modificacions abans de la tramitació de **cada edicte**.   
> L’**edicte esmentat** inicia els treballs de la nova corporació.  
> El *ius edicendi* o potestat de fer **edictes** pertanyia a les altes magistratures del poble romà.  
> **L’edicte** **que publicaren dilluns** era molt esperat.

També s’escriu amb minúscula el substantiu *edicte* precedit de l’article determinat quan no se’n fa menció amb la denominació completa i el referent és clar pel context, ja que en este cas l’article té un mer valor anafòric, equivalent a *este edicte, el mencionat edicte*:

> És necessari redactar immediatament **l’edicte**.
# Estatut

S’escriu amb majúscula inicial la primera paraula que forma part de la denominació d’este tipus de documents, tot respectant la majúscula del altres noms propis que hi puga haver:

> S’han modificat els **Estatuts de la Universitat de València.**

Però els documents que, per la seua repercussió social i durabilitat temporal, es poden qualificar de singulars, conserven la majúscula en tots els noms i adjectius de la seua denominació, com ara *Estatut d’Autonomia de la Comunitat Valenciana* i *Estatut dels Treballadors*.

S’escriu també amb majúscula quan constituïx el nom propi abreujat i podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; concretament, quan és introduït per l’article definit:

> Els funcionaris han de complir l’**Estatut**.

Per contra, el mot *estatut* s’escriu amb minúscula si no s’usa com a nom propi; concretament, quan s’utilitza en sentit genèric, o bé quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a un estatut mencionat en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat d’un adjectiu o un altre complement especificatiu que no és la part específica de la seua denominació pròpia:

> **Cada** **estatut d’autonomia** té les seues particularitats.  
> Les negociacions prenen com a base l’**estatut esmentat**.  
> En els darrers **estatuts** **que hem tramitat** la secretària ha fet aportacions.  
> El que s’ha aprovat és, formalment, una reforma de l’**estatut vigent**.
# Informe

En les denominacions dels informes es donen dos possibilitats:

a) Que el genèric no forme part del nom del document. En este cas, el mot *informe* s’escriu amb minúscula, i la denominació establida va entre cometes i porta majúscula només en la primera paraula (a més dels noms propis que eventualment incloga):

> En la pàgina web de la Conselleria podem trobar l’**informe “****Mesures d’avaluació de l’impacte dels pesticides sobre el medi ambient”**.

b) Que el genèric forme part del nom del document. En este cas, la denominació completa s’escriu sense cometes i va en majúscula només la primera paraula (a més dels noms propis que eventualment incloga):

> L’**Informe del sector agrari valencià** oferix anualment la informació i les estadístiques més rellevants per a conéixer la situació del sector agroalimentari de la Comunitat Valenciana.

Per contra, s’escriu amb minúscula si s’usa com a nom comú; concretament, quan s’utilitza en sentit genèric, o bé quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a un informe mencionat en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat d’un adjectiu o un altre complement especificatiu que no és la seua denominació pròpia:

> S’ha redactat **un informe** per a regular les senyalitzacions de la Generalitat.  
> L’**informe mencionat** inclou les senyalitzacions de la Generalitat.  
> Faran una llista amb els **informes** elaborats este any.   
> Ha llegit l’**informe d’enguany** i crec que el sector agroalimentari ha complit algun dels seus objectius.

També s’escriu amb minúscula el substantiu *informe* precedit de l’article determinat quan no se’n fa menció amb la denominació completa i el referent és clar pel context, ja que en este cas l’article té un mer valor anafòric, equivalent a *este informe, el mencionat informe*:

> És necessari redactar immediatament **l’informe**.
# Interpel·lació

Quan es tracta d’una interpel·lació concreta de la qual es menciona la denominació completa, s’escriu amb majúscula inicial la primera paraula d’esta denominació, a més dels noms propis que puga contindre:

> Moció subsegüent a la **Interpel·lació** al conseller d’Educació, Investigació, Cultura i Esport **sobre el Pla de construcció i millora de centres escolars**, presentada pel Grup Parlamentari Podemos-Podem.

Per contra, s’escriu amb minúscula si s’usa com a nom comú; concretament, quan s’utilitza en sentit genèric, o bé quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a una interpel·lació mencionada en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat d’un adjectiu o un altre complement especificatiu que no és la seua denominació pròpia:

> Va comparéixer ahir en la sessió de les Corts per a respondre a **una** **interpel**·**lació** sobre canvi climàtic.  
> **La seua interpel·lació** serà publicada en el *Butlletí Oficial de les Corts* del pròxim dimecres**.**  
> Totes les **interpel·lacions** s’han posat en una carpeta.  
> La **interpel·lació tramitada ahir** és la segona que el seu grup fa en este període de sessions.

També s’escriu amb minúscula el substantiu *interpel·lació* precedit de l’article determinat quan no se’n fa menció amb la denominació completa i el referent és clar pel context, ja que en este cas l’article té un mer valor anafòric, equivalent a *esta interpel·lació, la mencionada interpel·lació*:

> És necessari redactar immediatament **la interpel·lació**.
# Mapa

El substantiu *mapa* s’escriu amb minúscula quan s’usa com a nom comú amb el significat habitual:

> S’ha publicat un nou **mapa** en relleu de la Comunitat Valenciana.

També s’escriu amb minúscula quan forma part d’una locució comuna amb el significat d’instrument per a l’organització o la planificació en una àrea concreta:

> L’oferta educativa del centre prevista en el **mapa escolar** de la Comunitat Valenciana es va completar al començament del curs 2009/10.  
> El Consell prepara un **mapa sanitari** amb sis àrees assistencials.
# Moció

Quan es tracta d’una moció concreta de la qual es menciona la denominació completa, s’escriu amb majúscula inicial la primera paraula d’esta denominació, a més dels noms propis que puga contindre:

> La **Moció 4/1993, sobre les actuacions que s’han dut a terme per a millorar el tram de la carretera de l’Olleria a Ontinyent**, ha tingut una gran acollida.

Per contra, s’escriu amb minúscula si s’usa com a nom comú; concretament, quan s’utilitza en sentit genèric, o bé quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a una moció mencionada en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat d’un adjectiu o un altre complement especificatiu que no és la seua denominació pròpia:

> Dins dels dos dies següents a la presentació de la **moció de censura** podran presentar-se mocions alternatives.  
> El Ple de l’Ajuntament de València ha aprovat unànimement **una moció** per les llibertats democràtiques i una convivència lliure de violència.  
> Les **mocions** són propostes d’acords que presenten els grups municipals que formen el consistori per tal que les aprove el ple.  
> El ple de la corporació municipal celebrat ahir va aprovar per unanimitat **la moció presentada** per diversos grups per a sol·licitar al Govern central el rescat de la concessió de l’AP-7.

També s’escriu amb minúscula el substantiu *moció* precedit de l’article determinat quan no se’n fa menció amb la denominació completa i el referent és clar pel context, ja que en este cas l’article té un mer valor anafòric, equivalent a *esta moció, la mencionada moció*:

> És necessari redactar immediatament **la moció**.
# Plec

S’escriu amb minúscula:

> Ja hem redactat el **plec** de clàusules administratives que adjuntarem al contracte.
# Pregunta parlamentària

Quan es tracta d’una pregunta parlamentària concreta de la qual es menciona la denominació completa, s’escriu amb majúscula inicial la primera paraula d’esta denominació, a més dels noms propis que puga contindre:

> Per la seua transcendència, cal destacar la presentació de la **Pregunta núm. 176, sobre el servicis d’urgències del Consorci Hospitalari Provincial de Castelló.**

Per contra, s’escriu amb minúscula si s’usa com a nom comú; concretament, quan s’utilitza en sentit genèric, o bé quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a una pregunta parlamentària mencionada en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat d’un adjectiu o un altre complement especificatiu que no és la seua denominació pròpia:

> Va formular **una pregunta parlamentària.**  
> **La seua pregunta**[**parlamentària**] és la quarta que el seu grup fa esta setmana.  
> Les **preguntes parlamentàries**, que poden ser escrites o orals, tracten de qüestions de caràcter concret i puntual.   
> Necessitem informació per a respondre la **pregunta parlamentària que li van fer ahir a la consellera**.

També s’escriu amb minúscula la locució *pregunta parlamentària* precedida de l’article quan no se’n fa menció amb la denominació completa i el referent és clar pel context, ja que en este cas l’article té un mer valor anafòric, equivalent a *esta pregunta parlamentària, la mencionada pregunta parlamentària*:

> No han aportat documentació de suport a **la pregunta parlamentària**.
# Pressupost

El substantiu **pressupost**, o el seu plural **pressupostos**, s’escriuen amb minúscula:

> La subvenció anirà a càrrec de la partida prevista amb esta finalitat en els **pressupostos de la Generalitat per a l’any 2018**.  
> Els **pressupostos generals** de l’Estat són aprovats per les Corts Generals.  
> La Llei 6/2018, de 3 de juliol, de **pressupostos** generals de l’Estat per a l’any 2018.
# Programa

En les denominacions dels programes es donen dos possibilitats:

a) Que el genèric no forme part del seu nom propi. En este cas, el mot *programa* s’escriu en minúscula, i la denominació establida va entre cometes i porta majúscula només en la primera paraula (a més dels noms propis que eventualment incloga):

> A Espanya, segons el **programa “****Aire pur per a Europa”** de la Unió Europea, la contaminació atmosfèrica genera uns costos anuals que representen entre un 1,7 % i un 4,7 % del PIB espanyol.

b) Que el genèric forme part del seu nom propi. En este cas, la denominació completa s’escriu sense cometes i va en majúscula només la primera paraula (a més dels noms propis que eventualment incloga):

> S’ha elaborat el **Programa de promoció cultural de l’Olleria.**

Per contra, s’escriu amb minúscula si s’usa com a nom comú; concretament, quan s’utilitza en sentit genèric, o bé quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a un programa mencionat en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat d’un adjectiu o un altre complement especificatiu que no és la seua denominació pròpia:

> S’està elaborant **un programa**per a fixar els projectes del departament.  
> **Este** **programa** inclou la majoria de les propostes fetes per professionals de la salut.  
> La secretària ha fet aportacions en tots els **programes** que hem implementat.  
> **El programa** **que presentaren dilluns** era molt esperat.

També s’escriu amb minúscula el substantiu *programa* precedit de l’article determinat quan no se’n fa menció amb la denominació completa i el referent és clar pel context, ja que en este cas l’article té un mer valor anafòric, equivalent a *este programa, el mencionat programa*:

> L’actuació proposada no encaixa adequadament en **el programa**.
# Projecte

En les denominacions dels projectes es donen dos possibilitats:

a) Que el genèric no forme part del seu nom propi. En este cas, el mot *projecte* s’escriu en minúscula, i la denominació establida va entre cometes i porta majúscula només en la primera paraula (a més dels noms propis que eventualment incloga):

> Ja he llegit el **projecte** [d’investigació] **“****Aspectes teòrics i empírics del creixement econòmic”**.

b) Que el genèric forme part del seu nom propi. En este cas, la denominació completa s’escriu sense cometes i va en majúscula només la primera paraula (a més dels noms propis que eventualment incloga):

> Ja han fet les còpies del **Projecte de reindustrialització de l’Alcora** per a la reunió amb els agents del sector.

Per contra, s’escriu amb minúscula si s’usa com a nom comú; concretament, quan s’utilitza en sentit genèric, o bé quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a un projecte mencionat en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat d’un adjectiu o un altre complement especificatiu que no és la seua denominació pròpia:

> **Este** **projecte** inclou la majoria de les propostes realitzades per professionals de la salut.  
> S’està redactant **un** **projecte** per a fixar els objectius del departament a llarg termini.   
> La secretària ha fet aportacions en tots els **projectes** que hem redactat.  
> **El** **projecte** **actual** no té en compte els condicionants econòmics.

També s’escriu amb minúscula el substantiu *projecte* precedit de l’article determinat quan no se’n fa menció amb la denominació completa i el referent és clar pel context, ja que en este cas l’article té un mer valor anafòric, equivalent a *este projecte, el mencionat projecte*:

> És necessari redactar immediatament **el projecte**.

Finalment, si es tracta de denominacions genèriques de tipus de documents, com ara *projecte d’obra*, *projecte de fi de carrera* o *projecte d’investigació*, etc., s’escriuen amb minúscula:

> Estem esperant que ens aproven el **projecte d’obres** per a la insonorització de la sala de festes.  
> Si vols fer la matrícula del teu **projecte de fi de carrera**, caldrà que òmpligues l’imprés que et facilitaran en la Secretaria.
# Projecte de llei

Quan es tracta d’un projecte de llei concret del qual es menciona la denominació completa, s’escriu amb majúscula inicial la primera paraula d’esta denominació, a més dels noms propis que puga contindre:

> El **Projecte de llei orgànica de mesures de protecció integral contra la violència de gènere**, una vegada aprovat, es va convertir en la Llei orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de mesures de protecció integral contra la violència de gènere.

Per contra, s’escriu amb minúscula si s’usa com a nom comú; concretament, quan s’utilitza en sentit genèric, o bé quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a un projecte de llei mencionat en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat d’un adjectiu o un altre complement especificatiu que no és la denominació descriptiva amb què s’ha publicat:

> Un **projecte de llei**, en termes generals, és la proposta de llei presentada davant de l’òrgan legislatiu competent (congrés o parlament)**.**  
> El **projecte de llei esmentat** inclou la majoria de les propostes fetes pels experts.  
> La forma, la tramitació, l’aprovació o la legitimació per a realitzar **projectes de llei** dependrà de l’ordenament jurídic de cada estat.  
> El **projecte** **de llei presentat** no té en compte els condicionants econòmics.

També s’escriu amb minúscula la locució *projecte de llei* precedida de l’article determinat quan no se’n fa menció amb la denominació completa i el referent és clar pel context, ja que en este cas l’article té un mer valor anafòric, equivalent a *este projecte de llei, el mencionat projecte de llei*:

> El Govern està a punt de presentar **el projecte de llei**.
# Proposició de llei - no de llei

Quan es tracta d’una proposició de llei concreta de la qual es menciona la denominació completa, s’escriu amb majúscula inicial la primera paraula d’esta denominació, a més dels noms propis que puga contindre:

> Finalment s’ha presentat la **Proposició de llei** de reforma de l’arrendament rural**.**

Per contra, s’escriu amb minúscula si s’usa com a nom comú; concretament, quan s’utilitza en sentit genèric, o bé quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a una proposició de llei mencionada en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat d’un adjectiu o un altre complement especificatiu que no és la denominació descriptiva amb què s’ha publicat:

> **La proposició de llei** és un text que conté prescripcions normatives presentat al parlament pels òrgans titulars de la facultat legislativa amb exclusió del Govern.  
> La **proposició** **mencionada** pretén regular els diversos tipus de contractes.  
> Hi ha **proposicions** **de llei** i **proposicions** **no de llei**.  
> Parlem de la **proposició de llei presentada pels partits de l’oposició**.

També s’escriu amb minúscula la locució *proposició de llei* precedida de l’article determinat quan no se’n fa menció amb la denominació completa i el referent és clar pel context, ja que en este cas l’article té un mer valor anafòric, equivalent a *esta proposició de llei, la mencionada proposició de llei*:

> És necessari redactar immediatament **la proposició llei**.
# Reglament

Quan es tracta d’un reglament concret del qual es menciona la denominació completa, s’escriu amb majúscula inicial la primera paraula d’esta denominació, a més dels noms propis que puga contindre:

> S’ha publicat **el Reglament de règim interior** de l’Ajuntament d’Elx.

Per contra, s’escriu amb minúscula si s’usa com a nom comú; concretament, quan s’utilitza en sentit genèric, o bé quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a un reglament mencionat en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat d’un adjectiu o un altre complement especificatiu que no és la denominació descriptiva amb què s’ha publicat:

> Estem elaborant **un reglament** de règim interior.  
> El **reglament esmentat** no és operatiu.  
> Hem arxivat els **reglaments** publicats el primer quadrimestre de l’any.  
> Pròximament es publicarà el **reglament orgànic i funcional** **de cada conselleria.**

També s’escriu amb minúscula el substantiu *reglament* precedit de l’article determinat quan no se’n fa menció amb la denominació completa i el referent és clar pel context, ja que en este cas l’article té un mer valor anafòric, equivalent a *este reglament, el mencionat reglament*:

> **El reglament** preveu com cal actuar en estos casos.
# Reial decret

Quan es tracta d’un reial decret concret del qual es menciona la denominació completa, s’escriu amb majúscula inicial la primera paraula d’esta denominació, tant si se n’especifica el nom complet com si es fa de manera abreujada:

> S’ha publicat el **Reial decret 306/2007, de 2 de març, pel qual s’actualitzen les quanties de les sancions establides en el text refós de la Llei sobre infraccions i sancions en l’orde social, aprovat pel Reial decret legislatiu 5/2000, de 4 d’agost**.  
> S’ha publicat el **Reial decret** **de regulació de l’ús de les llengües oficials en el Senat.**

Per contra, s’escriu amb minúscula si s’usa com a nom comú; concretament, quan s’utilitza en sentit genèric, o bé quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a un reial decret mencionat en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat d’un adjectiu o un altre complement especificatiu que no és la denominació descriptiva amb què s’ha publicat:

> S’ha redactat un **reial decret** per a garantir l’estabilitat financera del sistema elèctric.  
> El **reial decret** **mencionat** s’ocupa de les senyalitzacions de les carreteres de l’Estat.  
> Enguany ja s’han publicat quatre **reials decrets.**  
> Cal modificar el **reial decret** **actual** sobre la matèria.

També s’escriu amb minúscula la locució *reial decret* precedida de l’article determinat quan no se’n fa menció amb la denominació completa i el referent és clar pel context, ja que en este cas l’article té un mer valor anafòric, equivalent a *este reial decret, el mencionat reial decret*:

> És necessari publicar immediatament **el reial decret**.
# Resolució

Quan es tracta d’una resolució concreta de la qual es menciona la denominació completa, s’escriu amb majúscula inicial la primera paraula d’esta denominació:

> Encara no s’ha publicat la **Resolució d’aprovació de les actuacions de millora del barri Vell de Catarroja.**

Per contra, s’escriu amb minúscula si s’usa com a nom comú; concretament, quan s’utilitza en sentit genèric, o bé quan va acompanyat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a una resolució mencionada en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat d’un adjectiu o un altre complement especificatiu que no és la denominació descriptiva amb què s’ha publicat:

> L’ONU ha aprovat **una resolució** històrica per a regular el comerç d'armes.  
> La **resolució** **esmentada** es publicarà pròximament.  
> Hem guardat les tres **resolucions** en el mateix fitxer.  
> La **resolució d’ajudes** es va publicar ahir.

També s’escriu amb minúscula el substantiu *resolució* precedit de l’article quan no se’n fa menció amb la denominació completa i el referent és clar pel context, ja que en este cas l’article té un mer valor anafòric, equivalent a *esta resolució, la mencionada resolució*:

> L’article 2 fa referència a l’àmbit d’aplicació de **la** **resolució**.
# Text refós

La denominació *text refós* s’escriu amb minúscula perquè no es tracta d’una categoria normativa, sinó de l’expressió que indica que una norma concreta ha quedat redactada amb la incorporació de tots els canvis legals vigents que se li han fet al llarg del temps:

> El títol III del **text refós** de la Llei d’hisenda pública valenciana, aprovat pel Decret legislatiu de 26 de juny de 1991 del Consell de la Generalitat, constava de quatre capítols.
# Títols nobiliaris

# Criteris generals

S’escriuen amb minúscula inicial en tots els casos:

> La **infanta** no podrà assistir a l’acte.  
> El cap de la Casa Reial acompanyarà la **princesa** d’Astúries.
# Arxiduc / arxiduquessa

S’escriu amb minúscula:

> En poc de temps han exposat dos retrats de l’**arxiduc** Carles.  
> És l’**arxiduquessa** Sofia d’Habsburg.
# Baró / baronessa

S’escriu amb minúscula:

> Ha conegut el **baró** Von Thyssen.  
> La **baronessa** ha presentat la seua col·lecció particular.
# Comte / comtessa

S’escriu amb minúscula:

> Són els hereus del **comte** d’Osona.  
> La **comtessa** va entrar en l’estança.
# Duc / duquessa

S’escriu amb minúscula:

> Pertany a la família del **duc** de Calàbria.  
> Anaren a la boda de la **duquessa** de Llíria.
# Infant / infanta

S’escriu amb minúscula:

> L’**infant** don Juan Manuel és un clàssic de la llengua castellana.  
> La **infanta** Elena és duquessa de Lugo.
# Marqués / marquesa

S’escriu amb minúscula:

> El **marqués** de Dosaigües va ser un gran viatger.  
> La **marquesa** de Llombai va fer una festa per a tots els jornalers.
# Príncep / princesa

S’escriu amb minúscula:

> El **príncep** Guillem és l’hereu al tron del Regne Unit.  
> La **princesa** de Mònaco sempre assistix a la Gala de la Creu Roja.
# Tsar / tsarina

S’escriu amb minúscula:

> El **tsar** Guillem de Rússia va tindre una vida curta.
# Vescomte / vescomtessa

S’escriu amb minúscula:

> El senyor **vescomte** va assistir a la festa.  
> La **vescomtessa** ens va ensenyar l’arbre genealògic de la seua família.
# Topònims geoturístics

# Criteris generals

S’escriuen amb majúscula inicial tots els substantius i adjectius que componen la forma correferent establida d’un nom de lloc geoturístic.

> Vine a Benidorm, la perla de la **Costa Blanca**.  
> Té un xalet a la **Costa Brava.**
# Topònims urbans

# Criteris generals

S’escriu amb majúscula la denominació específica dels topònims urbans, però s’escriuen amb minúscula el genèric i els connectors que la introduïxen:

> Viu a la **plaça de l’Ajuntament**.  
> Han renovat el **passeig de l’Albereda**.  
> El mercat es troba en el **carrer Major**.  
> No sé on queda l’**avinguda** **de les Tres Forques**.  
> Té el restaurant en el **barri de Sant Josep**.

Hi ha alguns casos en què el nom genèric ha passat a formar part del nom propi. Es tracta de formes fossilitzades que s’han d’escriure amb majúscula inicial:

> Viu a la **Gran Via.**  
> Sempre que vaig a Barcelona, m’agrada passejar per la **Rambla**.
# Avinguda

S’escriu amb minúscula:

> L’he vist en l’**avinguda**de l’Ermitori.
# Barri

S’escriu amb minúscula:

> Viu en el **barri**de Sant Pau.
# Carrer

S’escriu amb minúscula:

> Fan obres en el **carrer**de la Pujada a l’Ermita.
# Carreró

S’escriu amb minúscula:

> Se’n va a viure al **carreró** Fosc.
# Passeig

S’escriu amb minúscula:

> Han pavimentat el **passeig** de les Germanies.
# Plaça

S’escriu amb minúscula:

> Pròximament redissenyaran la **plaça** de la Romeria.
# Rambla

S’escriu habitualment amb minúscula:

> Hem passejat per la **rambla** d’Amèrica.

Només s’escriu amb majúscula quan s’usa de manera absoluta com a nom propi:

> L’hem vista passejant per les **Rambles**.
# Raval

S’escriu amb minúscula:

> Han rehabilitat el **raval** de Sant Vicent.
# Tractaments eclesiàstics

**Sa Santedat (S. S.)**

   papa

**Eminentíssim i Reverendíssim Senyor (Emm. i Rvdm. Sr.)**

   cardenal

**Excel·lentíssim i Reverendíssim Senyor (Excm. i Rvdm. Sr.)**

   arquebisbe

   bisbe

   nunci apostòlic

   prelat

**Molt Reverend/a Pare/Mare (M. Rnd. Pare / M. Rnda. Mare) (M. Rev. Pare / M. Rev. Mare)**

   abat/abadessa superior d’orde

**Molt Il·lustríssim Senyor (Molt Il·lm. Sr.) (M. Im. Sr.)**

   secretari particular de cardenal

   vicari general d’arxidiòcesi

**Il·lustríssim/a Senyor/a (Il·lm. Sr. / Il·lma. Sra.) (Im. Sr. / Ima. Sra.)**

   superior/a general

   vicari episcopal

   vicari general de diòcesi

**Molt Il·lustre Senyor (M. Il·ltre. Sr.) (M. I. Sr.)**

   canonge

**Reverend/a Senyor/a (Rnd. Sr. / Rnda. Sra.) (Rev. Sr. / Rev. Sra.)**

   arxipreste

   capellà (també mossén)

   prevere (també mossén)

   rector (també mossén)

   religiós/osa (també germà/ana)

**Pare/Mare (P. / M.)**

   prior/a

**Mossén (Mn)**

   diaca
# Beat / beata

S’escriu amb minúscula:

> Al museu hi ha un retrat del **beat**Joan de Ribera.  
> El Vaticà l’ha nomenada **beata**.
# Fra

S’escriu amb minúscula:

> Ha vingut el metge a visitar **fra** Pere.
# Germà / germana

S’escriu amb minúscula:

> El **germà** Hermini és el nou prior.
# Mare

Aplicat a les religioses, s’escriu amb minúscula:

> Ha vingut la **mare** superiora.

Només s’escriu amb majúscula la **Mare de Déu**.
# Pare

Aplicat als religiosos, s’escriu amb minúscula:

> El **pare** Jaume és el prior del convent.

S’escriu amb majúscula només quan s’usa com a sobrenom de Déu:

> Hem de pregar al **Pare Etern.**
# Patró / patrona

S’escriu amb minúscula:

> Sant Pancraç és el **patró** dels conductors.  
> Comencen les festes en honor de la **patrona** de Benetússer.
# Sant / santa

S’escriu amb minúscula:

> S’ha encomanat a **sant** Llorenç.  
> Té costum de pregar a **santa** Tecla.

S’escriu amb majúscula quan forma part de la denominació d’una església, un topònim, una festivitat, etc.:

> Es van casar a l’església de **Sant**Blai.  
> Celebren la festa de **Sant**Josep.  
> Anirem al carrer de **Santa**Àgueda, on es troba l’església de **Santa**Maria.
# Sor

S’escriu amb minúscula:

> L’encarregada del refectori és **sor** Agnés.
# Tractaments protocol·laris

# Criteris generals

Per convenció, les formes protocol·làries de tractament s’escriuen amb majúscula:

> Assistirà a l’acte l’Excel·lentíssim i Magnífic Senyor Rector.
# Excel·lentíssim / excel·lentíssima

S’escriuen amb majúscula quan formen part d’un tractament protocol·lari:

> L’**Excel·lentíssim**Senyor Alcalde de Barcelona ens ha fet l’honor de convidar-nos a la inauguració.
# Honorable

S’escriu amb majúscula quan forma part d’un tractament protocol·lari:

> L’**Honorable** Senyora Consellera.
# Il·lustre

S’escriu amb majúscula quan forma part d’un tractament protocol·lari:

> Ara prendrà la paraula la **Il·lustre** Senyora Diputada.
# Il·lustríssim / il·lustríssima

S’escriuen amb majúscula quan formen part d’un tractament protocol·lari:

> Ha pres possessió del seu càrrec l’**Il·lustríssim** Senyor Director General.
# Magnífic / magnífica

S’escriu amb majúscula quan forma part d’un tractament protocol·lari:

> Excel·lentíssim i **Magnífic** Rector.
# Majestat

S’escriu amb majúscula quan forma part d’un tractament protocol·lari:

> Sa **Majestat** el Rei visita la nostra escola.
# Unitats armades

# Criteris generals

S’escriuen amb majúscula inicial tots els substantius i adjectius que formen part del nom d’una institució, cos o arma militar, tant si se’n menciona la denominació completa com si no. També s’escriuen amb majúscula els noms de cada un dels tres exèrcits de les forces armades:

> S’han celebrat els 25 anys de la setzena promoció de sergents d’**Artilleria**.   
> L’**Armada** és un dels tres exèrcits de les forces armades.  
> Efectius de la **Policia Local de Burjassot** van patrullar ahir pels carrers.

S’escriuen amb minúscula si s’usen en sentit genèric:

> És un soldat d’**artilleria**.  
> Han format quatre **batallons**.  
> Si fas això, cridaré la **policia**.

També s’escriuen amb minúscula si fan referència al càrrec i no al cos o a l’òrgan:

> Va demanar al **policia**que no li posara la multa.
# Armada

S’escriu amb majúscula quan designa un dels tres exèrcits de les Forces Armades:

> Han començat les maniobres anuals de l’**Armada**.
# Artilleria

S’escriu amb majúscula quan s’usa com a nom propi d’una arma determinada:

> Les maniobres del **III Batalló d’Artilleria.**

S’escriu amb minúscula quan s’utilitza en sentit genèric:

> És un soldat d’**artilleria**.
# Aviació

S’escriu amb minúscula perquè no és un nom propi de cap exèrcit de les Forces Armades:

> Volia ser pilot i ingressà en l’**aviació**.
# Batalló

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi d’una unitat determinada de l’exercit:

> Pertany al **Batalló de Cooperació Cívica Militar I.**

S’escriu també amb majúscula el nom propi abreujat, que podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; per exemple, quan és introduït per l’article definit:

> El **Batalló**ha sigut condecorat per les seues últimes missions. (*Es referix a un batalló concret; expressió abreujada en lloc de, per exemple,*Batalló d’Helicòpters de Maniobra VI.*)*

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi del batalló, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> El **batalló esmentat** es va sumar als 780 militars que componien el contingent espanyol desplegat a l’Afganistan.  
> Els dos **batallons**participaran en una demostració el dissabte vinent.  
> L’**actual batalló** inclou també no txetxens i soldats que no hi lluitaven abans.
# Bateria

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi d’una unitat determinada de l’exèrcit:

> Tot el personal de la**9a Bateria del Grup I/74** ha completat el seu desplegament.  
> La **Bateria de Plana Major** s’organitza en diferents seccions, en què s’integra tot el personal que treballa en la Plana Major de Comandament.

S’escriu també amb majúscula el nom propi abreujat, que podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; per exemple, quan és introduït per l’article definit:

> En total 153 militars formen un contingent sobre la base de la **Bateria**. *(Es referix a una bateria concreta; expressió abreujada en lloc de, per exemple,*Bateria del Regiment d’Artilleria Antiaèria núm. 74.*)*

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de la bateria, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> La **bateria esmentada** té com a missió constituir el lloc de comandament.  
> Les tres **bateries**participaran en una demostració el dissabte vinent.  
> Va vindre la **bateria amb més efectius** a prestar-los suport.
# Cavalleria

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi d’una unitat determinada:

> Pertany al **Regiment Cuirassat de Cavalleria Lusitània núm. 8**.

S’escriu amb minúscula si s’usa en sentit genèric:

> Era un soldat de **cavalleria**.
# Ertzaintza

S’escriu amb majúscula perquè forma part del nom propi d’un cos policial determinat:

> L’**Ertzaintza** és la policia autonòmica del País Basc.