gplsi/alia_gva_grammar huggingface dataset:
# Càtedra

Quan es fa referència a la denominació d’una càtedra concreta, en el sentit de ‘plaça docent de la màxima categoria en l’ensenyança oficial’ o bé de ‘conjunt de persones dedicades a l’estudi, la investigació i la docència superior d’una matèria en una institució concreta’, s’escriu amb majúscula la part específica del nom, que és el nom propi oficial dels estudis, però amb minúscula el genèric *càtedra*:

> La novetat és que un equip de la **càtedra d’Estadística** utilitzarà mètodes estadístics per a predir quan i on es cometran estos delictes i faltes.

Quan el substantiu *càtedra* forma part del nom d’una entitat especial, formalment constituïda (amb funcions, estructura i òrgans de gestió propis), s’escriuen amb majúscula inicial tots els elements de la denominació:

> Durant el curs 2016-2017 la **Càtedra Pompeu Fabra** ha dut a terme les activitats que s’exposen a continuació.  
> Actualment, la **Càtedra Gaudí** està duent a terme l’inventari dels seus fons.  
> La **Càtedra Joan Fuster** (CJF) va ser creada per la Universitat de València en 1993.

En este últim cas, s’escriu també amb majúscula quan s’usa com a nom propi abreujat, que podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; per exemple, quan és introduït per l’article definit:

> La **Càtedra** dóna suport a tots els grups d’investigació en matèria d’ètica aplicada de la Universitat. (*Es referix a una càtedra concreta; expressió abreujada en lloc de, per exemple,* Càtedra Ethos.)

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*la nostra càtedra, esta càtedra, l’esmentada càtedra*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de la càtedra, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> **Esta càtedra** va ser creada per la Universitat de València en 1993.  
> Es tracta d’**una càtedra** essencial per a l’estudi de la malària.   
> Les **càtedres Pompeu Fabra i Joan Fuster** tenen llocs web propis.  
> En el marc de la **càtedra de què parlem** s’han desenvolupat solucions tecnològiques d’èxit.
# Catedràtic / catedràtica

S’escriu amb minúscula quan té un valor genèric:

> Tenim la satisfacció d’anunciar que la nostra directora ja és oficialment **catedràtica** en la Universitat.

S’escriu amb minúscula quan forma part de la denominació d’una titulació acadèmica, en la qual la majúscula correspon al nom propi oficial dels estudis. Ha de flexionar en femení si la persona que la posseïx és una dona:

> La documentació inclou el full de servicis i el **títol de catedràtica de Geografia i Història**.   
> En l’arxiu pots trobar el seu títol de **catedràtic d****’Història Natural** (1862).

Però quan la titulació s’indica sense la voluntat d’expressar el nom exacte dels estudis cursats, estos es poden escriure en minúscula encara que el nom usat genèricament puga coincidir amb el nom oficial:

> És catedràtic d’**informàtica**.  
> És catedràtica de **psiquiatria**.
# Ciències

El nom de les disciplines científiques, quan es mencionen de manera genèrica, s’escriu amb minúscula:

> És la millor enciclopèdia de **botànica**.  
> Passa el dia llegint llibres d’**història**.

Igualment, s’escriuen amb minúscula les denominacions dels conceptes, teories i lleis científiques (excepte el nom de l’autor, si hi figura, o algun altre nom propi eventualment integrat):

> La **teoria de la relativitat** i la **mecànica quàntica** són els dos pilars de la física moderna.  
> El **teorema de Pitàgores** pot ser fàcilment comprés per qualsevol xiquet.
# Cos

S’escriu amb majúscula quan s’integra en el nom propi d’una institució concreta:

> El **Cos Nacional de Policia**, o Policia Nacional, és una institució que depén del Ministeri de l’Interior.

S’escriu també amb majúscula el nom propi abreujat, que podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; per exemple, quan és introduït per l’article definit:

> Va ingressar en el **Cos** l’any 2007. *(Es referix a un cos concret; expressió abreujada en lloc de, per exemple,* Cos Nacional de Policia*.)*

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi del cos, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> **Este cos armat** s’encarrega, a més, d’investigacions penals, judicials, terroristes i assumptes sobre orde públic i immigració.  
> Es tracta d’un **cos** que depén del Ministeri de l’Interior.  
> Els Mossos d’Esquadra i l’Ertzaintza són **cossos policials** que depenen de les respectives administracions autonòmiques.
# Diploma

Només s’escriu amb majúscula si forma part del nom propi d’un premi instituït:

> L’Ajuntament de Palafrugell va lliurar dimarts passat el **Diploma del** **Mèrit Ciutadà** a l’entitat Centre Fraternal.

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*el nostre diploma, este diploma, l’esmentat diploma*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi del diploma, ja que en estos casos es tracta d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> Ha agraït amb paraules molt sentides l’atorgament d’**este diploma**.   
> El **diploma esmentat** no té assignada una dotació econòmica.  
> He de buscar informació sobre els **diplomes** **del Mèrit Cultural i del Mèrit Turístic**.  
> Va pujar a l’escenari per a arreplegar el **diploma de reconeixement** a la seua trajectòria en el camp de la sociolingüística.
# Diplomat / diplomada

S’escriu amb minúscula quan té un valor genèric:

> Per a poder presentar-se a la prova cal tindre el títol de **diplomat** o equivalent.

S’escriu amb minúscula quan forma part de la denominació d’una titulació acadèmica, en la qual la majúscula correspon al nom propi oficial dels estudis. Ha de flexionar en femení si la persona que la posseïx és una dona:

> Al despatx té penjat el títol de **d****iplomat en Educació Física**.  
> Acaba de pagar les taxes perquè li expedisquen el títol de **d****iplomada en Nutrició Humana i Dietètica**.

Però quan la titulació s’indica sense la voluntat d’expressar el nom exacte dels estudis cursats, estos es poden escriure en minúscula encara que el nom usat genèricament puga coincidir amb el nom oficial:

> És diplomada en **logopèdia**.
# Diplomatura

Quan fa referència a la denominació d’uns estudis concrets que s’efectuen per a obtindre la titulació de diplomat, s’escriu amb majúscula la part específica del nom, que és el nom propi oficial dels estudis, però amb minúscula el genèric *diplomatura*:

> Va obtindre fa anys la **diplomatura** **en Estadística.**
# Doctorat

Quan fa referència a la denominació d’uns estudis concrets que s’efectuen per a obtindre la titulació de doctor, s’escriu amb majúscula la part específica del nom, que és el nom propi oficial dels estudis, però amb minúscula el genèric *doctorat*:

> El programa del **doctorat en Informàtica** està integrat per sis línies d’investigació que possibiliten la realització de la tesi doctoral dins d’un ampli ventall de camps.
# Doctor / doctora

S’escriu amb minúscula quan té un valor genèric:

> Per a poder presentar-se a la prova cal tindre el títol de **doctor** o equivalent.

S’escriu amb minúscula quan forma part de la denominació d’una titulació acadèmica, en la qual la majúscula correspon al nom propi oficial dels estudis. Ha de flexionar en femení si la persona que la posseïx és una dona:

> Al despatx té penjat el títol de **doctor en Informàtica.**  
> No va presentar el títol de **doctora en Ciències Econòmiques i Empresarials**.

Però quan la titulació s’indica sense la voluntat d’expressar el nom exacte dels estudis cursats, estos es poden escriure en minúscula encara que el nom usat genèricament puga coincidir amb el nom oficial:

> És doctor en **informàtica**.  
> És doctora en **economia**.
# Educació Especial

S’escriu amb majúscula quan es tracta d’una especialitat del grau de Mestre:

> La Universitat permet obtindre les dos especialitats, **Educació Especial** i Audició i Llenguatge.  
> Tenim un equip d’**Educació Especial** molt bo.
# Família professional

S’escriu amb minúscula l’expressió *família professional*, però amb majúscula tots els substantius i adjectius inclosos en la part específica de la denominació oficial d’esta:

> Demà es publicaran les llistes provisionals de preinscripció per a la **família professional d’Hostaleria i Turisme**.  
> El dia de la matrícula per a les **famílies professionals d’Administració i Gestió, Comerç i Màrqueting, Hostaleria i Turisme, i Servicis Socioculturals i a la Comunitat** encara està per determinar.
# Formació de Persones Adultes

S’escriu amb majúscula quan es referix a un tipus d’ensenyament reglat:

> La **F****ormació de Persones Adultes** és el conjunt d’activitats d’aprenentatge que permet que les persones adultes desenvolupen les seues capacitats, enriquisquen els seus coneixements i milloren les seues competències tècniques i professionals.   
> La **F****ormació de Persones Adultes** està regulada per la Llei 1/1995, de 20 de gener, de la Generalitat.
# Formació Professional

S’escriu amb majúscula, així com la sigla corresponent (FP), quan fa referència a uns ensenyaments reglats:

> De l’ESO es pot passar al Batxillerat o a la **Formació Professional**.  
> Els ensenyaments de l’etapa d’**FP** s’estructuren en diferents famílies professionals.

S’escriu amb minúscula quan no es referix a uns ensenyaments reglats, sinó que s’utilitza com una locució nominal comuna:

> Els cursos que s’oferixen enguany estan encarats a una millor **formació professional** dels treballadors i treballadores.

Quant als determinants que acompanyen esta expressió, s’escriuen amb majúscula els que indiquen modalitats o nivells d’estos ensenyaments (*Bàsica,* *Dual, de Grau Mitjà, de Grau Superior*), però s’escriuen amb minúscula les expressions descriptives com *reglada*, etc.:

> S’ha obert el període d’admissió de l’alumnat en els ensenyaments de **Formació Professional Bàsica**.  
> Per a accedir a la **Formació Professional de Grau Superior** cal haver cursat prèviament Batxillerat o **Formació Professional de Grau Mitjà**.  
> La **Formació Professional Dual** està regulada pel Reial decret 1529/2012.  
> La **Formació Professional reglada** és la que depén de l’Administració educativa; la legislació i ordenació bàsica d’esta és competència estatal, però el seu desplegament i execució és de competència autonòmica.
# Graduat / graduada

S’escriu amb minúscula quan té un valor genèric:

> Per a poder presentar-se a la prova cal tindre el títol de **graduat** o equivalent.

S’escriu amb minúscula quan forma part de la denominació d’una titulació acadèmica, en la qual la majúscula correspon al nom propi oficial dels estudis. Ha de flexionar en femení si la persona que la posseïx és una dona:

> Al despatx té penjat el títol de **graduada en Enginyeria Eclectrònica de Telecomunicacions**.  
> Acaba de pagar les taxes perquè li expedisquen el títol de **graduat** **en Relacions Laborals i Recursos Humans**.

Però quan la titulació s’indica sense la voluntat d’expressar el nom exacte dels estudis cursats, estos es poden escriure en minúscula encara que el nom usat genèricament puga coincidir amb el nom oficial:

> És **graduada en enginyeria eclectrònica**.
# Grau

Quan fa referència a la denominació d’uns estudis concrets que s’efectuen per a obtindre la titulació de graduat, s’escriu amb majúscula la part específica del nom, que és el nom propi oficial dels estudis, però amb minúscula el genèric *grau*:

> Enguany s’implantarà el nou **grau** **en Enginyeria d’Automoció**.

En l’àmbit de la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià (JQCV), s’escriuen amb minúscula el mot *grau* i els adjectius *elemental*, *mitjà* i *superior* que s’utilitzaven per a designar els nivells de domini de la llengua abans de l’adequació de les proves de la JQCV al Marc europeu comú de referència per a les llengües:

> S’han publicat les notes definitives de la prova de **grau mitjà** de valencià de la JQCV.

Pel que fa a les expressions *grau mitjà* i *grau superior*, quan designen subetapes de la Formació Professional s’escriuen amb minúscula:

> S’ha matriculat en el cicle formatiu de **grau mitjà** d’Activitats Comercials.   
> Enguany espera acabar el cicle formatiu de **grau superior** de Transport i Logística.
# Llicenciat / llicenciada

S’escriu amb minúscula quan té un valor genèric:

> Per a poder presentar-se a la prova cal tindre el títol de **llicenciat** o equivalent.

S’escriu amb minúscula quan forma part de la denominació d’una titulació acadèmica, en la qual la majúscula correspon al nom propi oficial dels estudis. Ha de flexionar en femení si la persona que la posseïx és una dona:

> Al despatx té penjat el títol de **llicenciat en Ciències Físiques**.  
> Acaba de pagar les taxes perquè li expedisquen el títol de **llicenciada en Filologia Anglogermànica**.

Però quan la titulació s’indica sense la voluntat d’expressar el nom exacte dels estudis cursats, estos es poden escriure en minúscula encara que el nom usat genèricament puga coincidir amb el nom oficial:

> És **llicenciada en física**.
# Llicenciatura

Quan fa referència a la denominació d’uns estudis concrets que s’efectuen per a obtindre la titulació de llicenciat, s’escriu amb majúscula la part específica del nom, que és el nom propi oficial dels estudis, però amb minúscula el genèric *llicenciatura*:

> Estos estudis són equivalents a l’antiga **llicenciatura** **en Ciències Físiques**.
# Nivell

S’escriu amb minúscula quan s’usa com a nom comú, tant quan va en singular com en plural:

> El termini de matriculació serà des del 23 de març fins al 9 d’abril de 2018, ambdós dates incloses, per als **nivells A2, B1, C1 i llenguatges específics**.

S’escriu amb majúscula quan forma part del nom propi oficial d’un títol:

> El Certificat de **Nivell** Bàsic de Valencià de l’EOI pertany al pla d’estudis regulat pel Reial decret 1629/2006.
# Tècnic / tècnica

S’escriu amb minúscula quan té un valor genèric, així com el determinant que el puga acompanyar (*superior*, *esportiu*):

> Per a poder presentar-se a la prova cal tindre el títol de **tècnic** de l’especialitat corresponent.

S’escriu amb minúscula quan forma part de la denominació d’una titulació acadèmica (així com el determinant que el puga acompanyar: *superior, esportiu*...), en la qual la majúscula correspon al nom propi oficial dels estudis. Ha de flexionar en femení si la persona que la posseïx és una dona:

> Al despatx té penjat el títol de **tècnica en Obres d’Interior**.  
> Acaba de pagar les taxes per a obtindre el títol de **t****ècnic superior en Construccions Metàl·liques**.

Però quan la titulació s’indica sense la voluntat d’expressar el nom exacte dels estudis cursats, estos es poden escriure en minúscula encara que el nom usat genèricament puga coincidir amb el nom oficial:

> És tècnica superior en **projectes d’obra civil**.
# Títol

S’escriu amb minúscula quan s’usa com a substantiu comú, o com a genèric acompanyat de la denominació específica i oficial d’uns estudis concrets:

> Cal passar per la secretaria del centre per a sol·licitar l’expedició del **títol** de graduat en Educació Secundària Obligatòria.   
> Acaba de pagar les taxes per a obtindre el **títol** de tècnica superior en Construccions Metàl·liques.
# Obres artístiques i literàries

# Criteris generals

S’escriu amb majúscula la lletra inicial del títol i dels noms propis que puga incloure. Estos títols s’escriuen en cursiva:

> Durant l’estiu em vaig llegir la novel·la ***Mamut***.   
> Dissabte que ve anirem a la representació de ***La** **còlera dels déus***.  
> Em vaig quedar impressionat davant de la força del ***Gernika***.
# Escultures

S’escriu amb majúscula la lletra inicial del títol i dels noms propis que puga incloure. Estos títols s’escriuen en cursiva:

> ***Mamà***és el nom que rep una gran escultura en forma d’aranya de l’artista Louise Bourgeois.
# Llibres

S’escriu amb majúscula la lletra inicial del títol i dels noms propis que puga incloure. Estos títols s’escriuen en cursiva:

> El llibre recomanat per al pròxim trimestre és ***Júlia***, d’Isabel-Clara Simó.  
> M’he comprat el ***Diccionari valencià***.
# Obres teatrals

S’escriu amb majúscula la lletra inicial del títol i dels noms propis que puga incloure. Estos títols s’escriuen en cursiva:

> Anem al teatre a veure ***Barbes de balena***.
# Pintures

S’escriu amb majúscula la lletra inicial del títol i dels noms propis que puga incloure. Estos títols s’escriuen en cursiva:

> ***I encara diuen que el peix és car!***és una obra de Sorolla.
# Obres audiovisuals

# Criteris generals

S’escriu amb majúscula la lletra inicial del títol. Estos títols s’escriuen en cursiva:

> Sempre m’han agradat les pel·lícules d’acció com ***L’únic testimoni***.   
> S’està rodant el documental ***Els agrons de l’Albufera***.

Però s’escriuen en redona i entre cometes els títols de les parts i capítols dels programes de ràdio i de televisió, i dels episodis de les sèries televisives:

> El programa de televisió *Zoom* oferix esta nit el reportatge **“El camp diu prou”**.
# Pel·lícules

S’escriu amb majúscula la lletra inicial del títol i dels noms propis que puga incloure. Estos títols s’escriuen en cursiva:

> Han fet una nova versió de la pel·lícula ***La ciutat cremada***.
# Programes radiofònics

S’escriu amb majúscula la lletra inicial del títol i dels noms propis que puga incloure. Estos títols s’escriuen en cursiva:

> Ens han entrevistat en el programa ***Entre setmana***.  
> Tots els diumenges escolte ***Protagonistes del cap de setmana***.

Però s’escriuen en redona i entre cometes els títols de les parts dels programes de ràdio:

> La secció **“Diálogos”** del programa *A vivir que son dos días* comença a les nou, els diumenges.
# Programes televisius

S’escriu amb majúscula la lletra inicial del títol i dels noms propis que puga incloure. Estos títols s’escriuen en cursiva:

> ***Amor a primera vista*** i ***Si l’encerte, l’endevine*** eren dos concursos televisius.

Però s’escriuen en redona i entre cometes els títols de les parts i capítols dels programes de televisió:

> El programa de televisió *Focus* emet esta setmana el reportatge **“Oliveres: l’espoli del mil·lenni”**.
# Sèries

S’escriu amb majúscula la lletra inicial del títol i dels noms propis que puga incloure. Estos títols s’escriuen en cursiva:

> El primer capítol de ***Colombo*** es va emetre el 1968.  
> Els capítols de la sèrie ***L’Alqueria Blanca*** es poden veure en línia.

Però s’escriuen en redona i entre cometes els títols dels episodis:

> Amb el capítol **“Merlí Bergeron”** va acabar la sèrie d’èxit *Merlí*.
# Cançons

S’escriu amb majúscula la lletra inicial del títol i dels noms propis que puga incloure. Estos títols s’escriuen en cursiva si es tracta d’una obra independent:

> L’última cançó que ha compost es diu ***Torna prompte***.

En canvi, si formen part d’una col·lecció, disc, etc., el nom general de la col·lecció o del disc s’escriu en cursiva, però el nom de cada cançó en particular es posa entre cometes:

> El ***Tríptic nadalenc*** d’Amand Blanquer està compost de les cançons següents: **“Pastoret, on vas?”**, **“Feu-me llenya”** i **“A Betlem me’n vaig”**.
# Concerts

S’escriu amb majúscula la lletra inicial del títol i dels noms propis que puga incloure. Estos títols s’escriuen en cursiva:

> Va escriure en el periòdic una crítica sobre el ***Concert per a piano núm. 2 en si bemoll major***de Brahms.
# Discos

S’escriu amb majúscula la lletra inicial del títol i dels noms propis que puga incloure. Estos títols s’escriuen en cursiva:

> He comprat l’últim disc de Ramon Torcal, que es titula ***Torna prompte.***
# Òperes

S’escriu amb majúscula la lletra inicial del títol i dels noms propis que puga incloure. Estos títols s’escriuen en cursiva:

> Esta temporada s’escenificaran ***La traviata*** i ***La flauta màgica***.
# Simfonies

S’escriu amb majúscula la lletra inicial del títol i dels noms propis que puga incloure. Estos títols s’escriuen en cursiva:

> Encara no havia llegit la crítica sobre la interpretació de la ***Simfonia núm. 3 en mi bemoll major*** de Beethoven al Palau de la Música.

Si l’obra musical té dos títols, un de descriptiu i un altre d’específic, el segon seguix el mateix criteri de majúscules mencionat, però a més va entre cometes i en redona si figura a continuació del descriptiu; si es menciona sol, no porta les cometes i va en cursiva:

> Esta temporada han interpretat la ***Tercera simfonia*****, “Heròica”,**de Beethoven al Palau de la Música.  
> En el programa d’enguany figurava l’***Heroica*** de Beethoven.
# Sonates

S’escriu amb majúscula la lletra inicial del títol i dels noms propis que puga incloure. Estos títols s’escriuen en cursiva:

> Van fer una interpretació magnífica de la ***Sonata en do major*** de Schubert.

Si l’obra musical té dos títols, un de descriptiu i un altre d’específic, el segon seguix el mateix criteri de majúscules mencionat, però a més va entre cometes i en redona si figura a continuació del descriptiu; si es menciona sol, no porta les cometes i va en cursiva:

> Esta temporada han interpretat la ***Sonata en fa menor***, **“Apassionata****”**, de Beethoven al Palau de la Música.  
> En el programa figurava la ***Pathetique***.
# Oracions

# Criteris generals

S’escriuen amb minúscula:

> Ara resarem el **parenostre**.  
>  Va aprendre l’**avemaria**.
# Àngelus

S’escriu amb minúscula:

> L’**àngelus** es resa al migdia.
# Avemaria

S’escriu habitualment amb minúscula:

> Resa una **avemaria**.

S’escriu amb majúscula i amb els dos substantius separats quan es tracta del nom d’una obra musical:

> És molt famós l’***Ave Maria*** atribuït a Victoria.
# Credo

S’escriu amb minúscula:

> No arribaren a resar el **credo.**

S’escriu amb majúscula quan es tracta del nom d’una obra musical o d’una part d’una obra:

> Van fer una interpretació magnífica del **“****Credo”** de la *Missa solemnis* de Beethoven.
# Parenostre

S’escriu amb minúscula:

> Germans, anem a resar el **parenostre.**
# Òrgans

# Criteris generals

S’escriuen amb majúscula inicial tots els substantius i adjectius, incloent-hi el genèric, que formen part del nom propi d’un òrgan concret individualitzat:

> S’ha renovat la **Junta Directiva** de l’Ateneu Mercantil.  
> Forma part del **Consell de Direcció** de l’Institut Valencià d’Art Modern.  
> La **Comissió d’Esports** aprovà la realització del torneig.

S’escriu també amb majúscula el nom propi abreujat, que podria ser substituït en el mateix context pel nom complet; per exemple, quan és introduït per l’article definit:

> Forma part de la **Comissió Gestora**. *(Es referix a la comissió gestora d’una entitat concreta, tractada de manera individualitzada.)*  
> La **Junta General d’Accionistes** és el màxim òrgan social de decisió d’esta societat. *(Es referix a la junta general d’accionistes d’una societat concreta.)*

Però estos termes s’escriuen amb minúscula quan estan determinats per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*el nostre consell de direcció, esta junta directiva, l’esmentada comissió gestora...*), o quan apareixen plural van acompanyats per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de l’òrgan, ja que en estos casos no es tracta de noms propis abreujats, sinó de noms comuns amb el significat lèxic usual:

> **Esta** **junta directiva** té també les competències en matèria d’esport.  
> **Cada direcció general** té una pàgina en el lloc web de la Conselleria.  
> S’han constituït dos nous **servicis** en la Direcció General.  
> Les **secretaries generals** **de les conselleries d’Economia i d’Educació** han redactat dos circulars que afecten el personal laboral.  
> La Llei de societats de capital determina la composició i el funcionament del **consell d’administració** d’una societat anònima.  
> En cada centre docent, el **consell escolar** controla la gestió del centre.  
> La **junta general d’accionistes** és l’òrgan d’administració i fiscalització d’una societat anònima, i les seues competències estan fixades en la Llei de societats de capital.  
> Això es decidirà en la **pròxima junta general d’accionistes**. *(Es referix a la pròxima reunió de la Junta General d’Accionistes, no a l’òrgan com a tal; per això no és un nom propi i s’escriu en minúscula.)*
# Alcaldia

S’escriu amb majúscula inicial quan forma part del nom propi de l’òrgan d’un ajuntament concret, tant si se’n menciona la denominació completa com si apareix abreujada i pot ser substituïda en el mateix context pel nom propi complet; per exemple, quan és introduïda per l’article definit:

> Un independent ocupa l’**Alcaldia de l’Ajuntament de l’Eliana**.  
> Les mocions que emet l’**Alcaldia** afecten la vida del veïnat. *(Quan es referix a l’alcaldia d’un municipi concret.)*

Però s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*la nostra alcaldia, esta alcaldia, l’esmentada alcaldia*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de l’òrgan, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> Les mocions que emet la **nostra** **alcaldia** afecten la vida del veïnat.  
> **Cada** **alcaldia** pot autoritzar els pagaments superiors a cinquanta mil euros.  
> He omplit la sol·licitud d’autorització per a la utilització d’instal·lacions en els edificis de les **alcaldies** de les pedanies de València.   
> Un independent ocupa l’**alcaldia del nostre municipi**.
# Comissió

S’escriu amb majúscula inicial quan forma part del nom propi d’un òrgan concret individualitzat, tant si se’n menciona la denominació completa com si apareix abreujada i pot ser substituïda en el mateix context pel nom propi complet; per exemple quan és introduïda per l’article definit:

> Abordaran la qüestió en la **Comissió d’Interior del Congrés dels Diputats**.  
> La **Comissió d’Assumptes Exteriors** ha sol·licitat explicacions al ministre, el qual ha indicat que el seu departament no és competent en la matèria i que, per tant, no té sentit una compareixença davant de la **Comissió**.

Però s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de l’òrgan (*la nostra comissió, esta comissió, l’esmentada comissió, la comissió competent*...), ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> No té sentit una compareixença davant d’**esta** **comissió**.  
> El Reglament de les Corts Valencianes establix que **cada comissió** tinga un president, un vicepresident i un secretari.   
> Les **comissions** **parlamentàries** són grups de treball permanents o consituïts amb una finalitat particular.  
> L’assumpte serà derivat a la **comissió** **competent**.

El substantiu *comissió* forma part també de locucions comunes com *comissió avaluadora, comissió d’avaluació, comissió examinadora, comissió de baremació...* Quan estes locucions fan referència a òrgans que, tot i tindre una estructura fixada, són creats per una orde, resolució, etc., amb una funció específica i una duració limitada en el temps, poden considerar-se locucions comunes, i no és necessari escriure-les amb majúscula:

> La **comissió d’avaluació** estarà formada per les persones que s’indiquen tot seguit, amb una presidència, una secretaria i tres vocalies.  
> La **comissió avaluadora** examinarà les sol·licituds presentades i elaborarà una proposta per a l’atorgament de les subvencions aplicant els criteris que es troben en les bases de la convocatòria.
# Comité

S’escriu amb majúscula inicial quan forma part del nom propi d’un òrgan concret individualitzat, tant si se’n menciona la denominació completa com si apareix abreujada i pot ser substituïda en el mateix context pel nom propi complet; per exemple quan és introduïda per l’article definit:

> El **Comité de Cítrics** ha avaluat les pèrdues en la comarca. [...] El **Comité** ha reclamat que es declare zona catastròfica.  
> Hui hi ha reunió del **Comité de Direcció**. *(Es referix al comité de direcció d’una empresa concreta.)*

Però s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de l’òrgan (*el nostre comité, este comité, l’esmentat comité, el comité competent*...), ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> L’**esmentat comité** ha reclamat que es declare zona catastròfica.  
> Hui hi ha reunió del **nostre** **comité** **de direcció**.  
> Han publicat el decret en què es regulen els **comités d’ètica** del Sistema Públic Valencià de Servicis Socials.  
> El **comité competent** de la Unesco estudiarà la proposta este any.
# Consell

S’escriu amb majúscula inicial quan forma part del nom propi d’un òrgan concret individualitzat, tant si se’n menciona la denominació completa com si apareix abreujada i pot ser substituïda en el mateix context pel nom propi complet; per exemple, quan és introduïda per l’article definit:

> El **Consell de Ministres** ha decidit adjudicar les obres de l’autopista.  
> S’ha renovat el **Consell d’Administració** d’UBESA.  
> Hui es reunix el **Consell** **d’Administració**. *(Es referix al consell d’administració d’una empresa concreta.)*

Però s’escriu amb minúscula quan el substantiu *consell*, sol o integrat en locucions com *consell d’administració, consell rector, consell de ministres* o similars, està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*el nostre consell rector, este consell de ministres, l’esmentat consell d’administració*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de l’òrgan, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> La Llei de societats de capital determina la composició i el funcionament del **consell d’administració** d’una societat anònima.  
> En cada centre docent, el **consell escolar** controla la gestió del centre.  
> **Cada consell d’administració** està obligat a adequar-se al funcionament marcat per la llei.  
> Hui hi ha reunió del **nostre** **consell rector**.  
> Defensaran en la seua campanya europea estar presents de manera directa en els **consells de ministres** de la Unió Europea.   
> Esta és la llista amb els **consells de ministres** des de la legislatura constituent.  
> Ha participat en els **consells d’administració** de l’Empresa Municipal d’Aparcaments de Tarragona i de l’Empresa Municipal de Transport Públic de Tarragona.  
> El **consell d’administració actual** encara no s’ha pogut reunir.
# Deganat

S’escriu amb majúscula inicial quan forma part del nom propi d’un òrgan concret individualitzat, tant si se’n menciona la denominació completa com si apareix abreujada i pot ser substituïda en el mateix context pel nom propi complet; per exemple, quan és introduïda per l’article definit:

> Traslladarem la petició al **Deganat de la Facultat de Filologia**.  
> El **Deganat** **Autonòmic dels Registradors de Catalunya** s’incorpora al Tribunal Arbitral de Barcelona.   
> Traslladarem la petició al **Deganat**. *(**Es referix a un deganat concret**.)*

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*el nostre deganat, este deganat, l’esmentat deganat*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de l’òrgan, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> **Este deganat** es caracteritza per la transparència en la gestió.  
> En qualsevol moment, si es demostra l’incompliment de les condicions pactades, el **nostre deganat** podrà revocar l’ajuda.   
> Els **deganats de lletres** espanyols manifesten la seua inquietud pel deteriorament de les universitats públiques.   
> El **deganat** **de la nostra facultat** ha estudiat les sol·licituds de beques.
# Direcció

S’escriu amb majúscula inicial quan forma part del nom propi d’un òrgan concret individualitzat, tant si se’n menciona la denominació completa com si apareix abreujada i pot ser substituïda en el mateix context pel nom propi complet; per exemple, quan és introduïda per l’article definit:

> Treballa en la **Direcció Territorial d’Educació de València**.  
> S’han reunit tots els funcionaris de la **Direcció General**. *(**Es referix a una direcció general concreta**.)*

Però s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*la nostra direcció, esta direcció, la direcció esmentada...*), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de l’òrgan, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> El conseller ha reunit els membres de la **nostra direcció**.  
> **Cada direcció** estarà representat per dos funcionaris.  
> Les **direccions generals** de les conselleries d’Innovació i d’Educació han treballat en el projecte.  
> La **direcció territorial** **actual** compta amb professionals de diverses disciplines.

El substantiu *direcció* s’escriu amb minúscula quan s’usa en sentit genèric, siga en singular o en plural, amb el sentit lèxic habitual:

> La **direcció de l’empresa** considera l’acord “total i definitiu” .
# Fiscal

S’escriu amb minúscula quan fa referència al càrrec:

> És el **fiscal** de l’Estat. *(Es referix a qui ocupa la Fiscalia General de l’Estat.)*

Només s’escriu amb majúscula si forma part del nom d’un òrgan:

> El **Ministeri Fiscal** ha estudiat el cas.

Com a cas especial, també s’escriu amb majúscula quan va acompanyat per un possessiu, un demostratiu o una altra expressió que servix per a referir-se a l’òrgan del qual parlem (*el nostre Ministeri Fiscal, este Ministeri Fiscal, l’esmentat Ministeri Fiscal*...), ja que en estos casos es considera que és un nom propi per la seua capacitat designativa d’un òrgan únic, i funciona exactament com ho faria un nom propi de persona; per exemple:

> L’antecedent més antic relacionat amb **el nostre Ministeri Fiscal** apareix en el segle XII. *(**En majúscula, tal com passaria amb un nom propi de persona:* La nostra Elvira ha guanyat el concurs*.)*  
> **Este Ministeri Fiscal**, atés que no consta la il·legalitat de l’actuació administrativa, element bàsic de la prevaricació, proposa que s’arxiven les diligències. *(**Amb majúscula, tal com passaria amb un nom propi de persona:* Este Albert sempre està fent maldats!*)*
# Junta

S’escriu amb majúscula inicial quan forma part del nom propi d’un òrgan concret individualitzat, tant si se’n menciona la denominació completa com si apareix abreujada i pot ser substituïda en el mateix context pel nom propi complet; per exemple, quan és introduïda per l’article definit:

> Hui es reunix la **Junta de Govern** **del Consorci Espacial Valencià**.  
> La **Junta** ha renovat el seus càrrecs. (*Es referix a la junta d’una institució concreta.*)

Però s’escriu amb minúscula quan el substantiu *junta*, sol o integrat en locucions com ara *junta directiva, junta de govern, junta general d’accionistes*..., està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*la nostra junta, esta junta, l’esmentada junta..*.), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de l’òrgan, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> **Esta** **junta** ha d’estar unida si vol dur endavant el pla aprovat.  
> Els representants de les **juntes** de centre es renoven cada quatre anys, excepte els estudiants, que ho fan cada dos.  
> La **junta directiva actual** ha convocat una reunió per al dimecres.  
> Això es decidirà en la **pròxima** **junta general d’accionistes**.  
> S’ha publicat l’acta de l’**última** **junta de govern**.
# Jurat

S’escriu amb minúscula quan s’usa en el sentit lèxic habitual:

> El Tribunal Suprem ha estimat que l’acusat siga jutjat per un **jurat** popular.  
> El **jurat** ha deliberat durant diverses hores.
# Mesa

S’escriu amb majúscula inicial quan forma part del nom propi d’un òrgan concret individualitzat, tant si se’n menciona la denominació completa com si apareix abreujada i pot ser substituïda en el mateix context pel nom propi complet; per exemple, quan és introduïda per l’article definit:

> La **Mesa de la Cultura Valenciana** s’ha constituït este divendres a València**.**La **Mesa** tractarà en sis comissions de treball de qüestions que milloren la política cultural.  
> La **Mesa de les Corts Valencianes** està integrada pel president de les Corts, dos vicepresidents i dos secretaris, assistits pel lletrat major.   
> El president o presidenta de la **Mesa d’Edat** llegirà en veu alta les paperetes i les lliurarà a un secretari o secretària perquè les comprove.   
> La Generalitat reconeix la labor de la **Mesa Estatal pel Blindatge de les Pensions**.

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*la nostra mesa*, *esta mesa*, *l’esmentada mesa*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de l’òrgan, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> El Sindicat de Treballadores i Treballadors de l’Ensenyament del País Valencià (STEPV) ha sol·licitat **una** **mesa** sectorial a la Conselleria. L’estructura de **la nostra mesa** responia a la intenció de donar solució a una sèrie de problemàtiques.  
> **Esta** **mesa** és un òrgan de govern transitori.  
> Este mes s’han convocat diferents **meses**.

La paraula *mesa* forma part també de locucions comunes com *mesa electoral*, *mesa de contractació*... Quan estes locucions fan referència a òrgans que, tot i tindre una estructura fixada, són creats per una orde, resolució, etc., amb una funció específica i una duració limitada, poden considerar-se locucions comunes, i no és necessari escriure-les amb majúscula:

> En la **mesa electoral** no hi havia cap interventor acreditat.  
> La **mesa de contractació** valorarà les ofertes presentades.
# Negociat

S’escriu amb majúscula inicial quan forma part del nom propi d’un òrgan concret individualitzat, tant si se’n menciona la denominació completa com si apareix abreujada i pot ser substituïda en el mateix context pel nom propi complet; per exemple, quan és introduïda per l’article definit:

> Treballa en el **Negociat d’Inspecció de Farmàcia**.  
> Ens hem reunit tots els treballadors del **Negociat**. (*Es referix a un negociat concret.*)

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una altra expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de l’òrgan (*el nostre negociat, este negociat, l’esmentat negociat, el negociat competent*...), ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> **Este** **negociat**s’encarrega de gestionar l’atenció al ciutadà de la Conselleria.  
> Esta circular s’ha de distribuir entre tots els **negociats de la Conselleria**.  
> Als **negociats de Coordinació Administrativa** els correspon actuar com a interlocutors únics amb el cap policial de l’àrea corresponent.  
> Este funcionari ja no figura en la llista de treballadors de l’**actual negociat**.  
> Encara cal decidir quin és el **negociat competent** en este assumpte.
# Ple

S’escriu amb majúscula inicial quan forma part del nom propi d’un òrgan concret individualitzat, tant si se’n menciona la denominació completa com si apareix abreujada i pot ser substituïda en el mateix context pel nom propi complet; per exemple, quan és introduïda per l’article definit:

> El dia 15 d’abril es va reunir el **Ple de l’Ajuntament de Dénia.**  
> El **Ple**ha decidit aprovar la iniciativa. (*Es referix a un ple concret; expressió abreujada en lloc de, per exemple,* Ple de l’Ajuntament de Vinaròs.)

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*este ple, el ple esmentat...*), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de l’òrgan, ja que en estos casos no es tracta del nom propi abreujat d’un òrgan concret, sinó d’un nom comú que designa les reunions d’este òrgan:

> Les convocatòries amb els ordes del dia de **cada ple** es publiquen en el web de l’Ajuntament.   
> La moció s’ha debatut en **este ple**. *(No es referix a cap òrgan, sinó a una sessió.)*  
> Graven els **plens municipals** en vídeo i els pengen en el web de l’Ajuntament.  
> Els regidors poden reunir-se en **plens** o en comissions.  
> S’ha publicat l’acta de l’**últim** **ple**.  
> Això es decidirà en el **ple del pròxim mes**.
# Rectorat

S’escriu amb majúscula inicial quan forma part del nom propi d’un òrgan concret individualitzat, tant si se’n menciona la denominació completa com si apareix abreujada i pot ser substituïda en el mateix context pel nom propi complet; per exemple, quan és introduïda per l’article definit:

> Els tres candidats al **Rectorat** de la Universitat de València s’han reunit amb l’actual rector.  
> Este tema és competència del **Rectorat**. (*Es referix al rectorat d’una universitat concreta.*)

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs (*el nostre rectorat, este rectorat, l’esmentat rectorat*...), o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de l’òrgan, ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> **Este** **rectorat** ha emés un comunicat de denúncia davant dels atemptats terroristes.  
> Els **rectorats** són els màxims òrgans de direcció de les universitats espanyoles.  
> Això ha de decidir-ho el **rectorat** **de la nostra universitat**.
# Regidoria

S’escriu amb majúscula inicial quan forma part del nom propi d’un òrgan concret individualitzat, tant si se’n menciona la denominació completa com si apareix abreujada i pot ser substituïda en el mateix context pel nom propi complet; per exemple, quan és introduïda per l’article definit:

> La **Regidoria d’Esports** **de l’Ajuntament d’Elx** ha organitzat un campionat de bàsquet.  
> La **Regidoria** ha organitzat un campionat de bàsquet. (*Es referix a una regidoria concreta d’un ajuntament concret.*)

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de l’òrgan (*la nostra regidoria, esta regidoria, l’esmentada regidoria, la regidoria competent*...), ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> **Esta** **regidoria** organitzarà pròximament un campionat de bàsquet.  
> **Cada** **regidoria** haurà d’explicar en el Ple les activitats realitzades.  
> Volem convidar totes **les regidories** de Joventut a participar en unes reunions per a parlar de la llei.  
> La **regidoria competent en matèria d’esports** organitzarà un campionat de bàsquet.
# Secció

S’escriu amb majúscula inicial quan forma part del nom propi d’un òrgan concret individualitzat, tant si se’n menciona la denominació completa com si apareix abreujada i pot ser substituïda en el mateix context pel nom propi complet; per exemple, quan és introduïda per l’article definit:

> L’han traslladat a la **Secció de Llenguatges Específics.**  
> Divendres passat es feia pública la sentència dictada per la **Secció Primera** de la Sala Penal de l’Audiència Nacional.  
> Ens hem reunit tots els membres de la **Secció**. (*Es referix a una secció concreta d’un determinat organisme.*)

Però este substantiu s’escriu amb minúscula quan està determinat per un possessiu, demostratiu, quantitatiu o indefinit, o per una expressió que servix per a referir-se a este element mencionat en el discurs, o quan apareix en plural o va acompanyat per un adjectiu o un altre complement amb valor especificatiu que no és la part específica del nom propi de l’òrgan (*la nostra secció, esta secció, l’esmentada secció, la secció competent*...), ja que en estos casos no es tracta d’un nom propi abreujat, sinó d’un nom comú amb el significat lèxic usual:

> **Esta** **secció** té un volum de treball important.  
> **Cada secció** coordina els ensenyaments adreçats a obtindre una o diverses titulacions.  
> S’ha d’adreçar al servici o a la **secció competent** per raó de la matèria dels Servicis Territorials.   
> La **secció** **en què treballa** pertany al Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana.