## Sanitat iniciarà en 2026 la posada en marxa dels Centres d’Atenció a Urgències 24 hores en poblacions amb més de 50.000 habitants

*** Este nou servici disposarà de radiologia digital amb intel·ligència artificial (IA) i analítica bàsica per a evitar desplaçaments dels pacients a hospitals
* El conseller anuncia la incorporació de diverses ferramentes d’IA en Atenció Primària que “modernitzaran exponencialment el primer escaló assistencial, amb la finalitat d’agilitzar l’atenció als pacients”
* Marciano Gómez sol·licita, a petició pròpia, comparéixer en la Comissió de Sanitat de les Corts per a informar de les millores implantades i resultats obtinguts en el programa de cribratge de càncer de mama**

La Conselleria de Sanitat començarà a implantar en 2026 els Centres d’Atenció a Urgències 24 hores en poblacions amb més de 50.000 habitants de la Comunitat Valenciana amb “el ferm objectiu de millorar l’atenció sanitària dels pacients”, tal com ha afirmat el conseller de Sanitat, Marciano Gómez, durant la seua compareixença sobre les línies estratègiques del seu departament en el Ple de les Corts.

Gómez ha recordat que este compromís adquirit pel president de la Generalitat, Juanfran Pérez Llorca, en el seu debat d’investidura, “és un recurs assistencial més que es posa a la disposició de la ciutadania amb l’objectiu de donar-li un valor afegit a l’assistència d’urgències extrahospitalàries”.

Estos centres formaran part de la xarxa d’atenció urgent extrahospitalària, estaran especialitzats en l’atenció urgent de baixa i mitja complexitat i funcionaran de manera continuada les 24 hores del dia, tots els dies de l’any. Amb este impuls a l’assistència d’urgències, la Comunitat Valenciana serà una de les primeres comunitats autònomes que dispose d’este servici.

La Conselleria de Sanitat dotarà els Centres d’Atenció a Urgències 24 hores de radiologia digital amb intel·ligència artificial (IA) i analítica bàsica, amb el personal necessari per a oferir un servici d’urgències de qualitat. “Gràcies a esta iniciativa s’oferirà als pacients un diagnòstic amb més rapidesa en evitar derivacions a urgències dels hospitals per a realitzar radiografies o analítiques de sang o d’orina”, ha destacat Gómez. “Sense dubte, serà un servici que oferirà més agilitat i més qualitat en l’assistència perquè els pacients tindran el resultat en estos centres sense haver de desplaçar-se”, ha afegit.

Els Centres d’Atenció a Urgències 24 hores se situaran, preferentment i sempre que siga factible, en infraestructures dels Punts d’Actuació Continuada, que són els que actualment presten assistència d’urgència de 15:00 hores a 08:00 hores de l’endemà. En cas contrari, o bé s’invertirà per a adequar les infraestructures existents a la nova prestació o s’habilitaran nous espais.

El conseller de Sanitat ha explicat que els Centres d’Atenció a Urgències 24 hores “constituïxen un nivell intermedi d’atenció urgent entre els centres de salut i els servicis d’urgències hospitalàries, i aborden les urgències sanitàries cap a una atenció contínua, multidisciplinària, integrada entre diferents nivells assistencials, donant cobertura completa i de manera equitativa a la població”. “Este model organitzatiu -ha continuat- assegura la coordinació vertical amb altres nivells assistencials, amb el suport dels procediments d’actuació conjunta amb els centres hospitalaris i amb el Servici d’Emergències Sanitàries”.

**Modernitzar l’Atenció Primària**

D’altra banda, el conseller ha anunciat l’aplicació de diferents ferramentes d’IA en l’Atenció Primària que “modernitzaran exponencialment el primer escaló assistencial, amb la finalitat d’agilitzar l’atenció als pacients, per a fer-ho s’està treballant intensament en els diferents plecs de contractació”.

En continuïtat amb el model ja implantat de teledermatologia, la Conselleria de Sanitat incorporarà ferramentes d’intel·ligència artificial com a suport al diagnòstic de les lesions dermatològiques. Esta solució permetrà reforçar la capacitat dels metges d’Atenció Primària en la valoració inicial de les lesions cutànies, millorar la qualitat de les derivacions i facilitar la priorització dels casos complexos o amb sospita de malignitat, que requeriran valoració preferent per Dermatologia.

Així mateix, s’aplicarà la retinografia digital, com a tècnica clau per al diagnòstic i seguiment de malalties oculars, especialment la retinopatia diabètica, que permet realitzar imatges d’alta qualitat de la retina en centres de salut per a evitar desplaçaments hospitalaris, millorant l’accés i control de patologies com ara glaucoma i degeneració macular, i usant teleoftalmologia per a anàlisi remota.

En este sentit, el conseller ha precisat que “la IA no substituïx el criteri clínic dels facultatius, sinó que actua com un pas evolutiu addicional del model actual, optimitzant els circuits assistencials, reduint demores i garantint que els pacients amb més risc siguen atesos amb més rapidesa”.

D’altra banda, la Conselleria de Sanitat dotarà tota l’Atenció Primària d’un assistent cognitiu virtual capaç d’analitzar la demanda de les cites en temps real i d’assignar el professional més adequat per a resoldre cada situació, la qual cosa aporta beneficis clau en accessibilitat, eficiència i qualitat assistencial.

L’altra gran novetat tecnològica és la incorporació d’un escriba clínic basat en intel·ligència artificial per a reduir de manera significativa el temps dedicat al registre i a tasques administratives, la qual cosa alliberarà els professionals sanitaris per a centrar-se en l’atenció directa al pacient.

“En definitiva, estes dos mesures conjuntament suposen un salt qualitatiu en eficiència, accessibilitat i qualitat assistencial. De manera integrada, les dos solucions alliberen temps clínic, milloren la capacitat resolutiva en primera atenció, reduïxen demores i errors, i, el més important, permet traslladar al pacient el resultat d’estes iniciatives, de manera que estarà atés d’una manera més ràpida, més organitzada i de més qualitat”, ha assegurat Gómez.

**Sanitat de precisió**

D’altra banda, el titular de Sanitat ha confirmat que el seu departament està treballant en el disseny del pla funcional i els plecs tècnics per a adquirir i posar en marxa una instal·lació completa de ciclotró i radiofarmàcia.

Sobre esta iniciativa, Marciano Gómez ha destacat que “l’objectiu és dotar el sistema sanitari valencià d’una infraestructura pròpia que assegure el subministrament de radiofàrmacs necessaris per a les proves PET, reduint la dependència de proveïdors externs i permetent incorporar nous radiofàrmacs diagnòstics i terapèutics”.

Per a fer-ho, la Conselleria de Sanitat construirà un edifici annex en l’àrea de l’Hospital La Fe, que allotjarà el mateix equip ciclotró, així com tot l’equipament complementari necessari. S’estima una inversió total pròxima als 12 milions d’euros i la previsió és que les obres puguen començar en 2027.

Un altre projecte de medicina de precisió en el qual el departament que dirigix Marciano Gómez està immers és en el Centre de Prototeràpia de la Comunitat Valenciana, una infraestructura pública clau per al tractament oncològic d’alta precisió, especialment en pacients pediàtrics o amb tumors complexos.

L’obra s’està desenrotllant en una parcel·la annexa a l’Hospital La Fe i es preveu que la fase 1, que permetrà la instal·lació de l’equip de protonteràpia, finalitze a mitjan 2026. La instal·lació i calibratge de l’equip, donat per la Fundació Amancio Ortega, es completarà previsiblement en l’estiu de 2027, quan està previst que es puga tractar el primer pacient.

L’equip i l’equipament complementari, valorats en 29 milions d’euros, formen part del Programa per a la Implantació de la Protonteràpia en el Sistema Nacional de Salut. La Fundació Amancio Ortega finança la seua adquisició, mentres que la Generalitat assumix els costos d’instal·lació, manteniment i recursos humans, així com les obres del nou edifici, adjudicat per 21,5 milions d’euros.

**Compareixença cribratge càncer de mama**

Durant la seua intervenció, Marciano Gómez ha anunciat que ha presentat una sol·licitud de compareixença a petició pròpia en la Comissió de Sanitat per a explicar amb detall totes les iniciatives i modificacions realitzades en el programa de cribratge de càncer de mama i informar dels resultats obtinguts. “D’esta manera, vull resoldre la polèmica que, de manera interessada i irresponsable, alguns han volgut traslladar quan el nostre únic objectiu ha sigut resoldre el desgovern que ells van deixar en el programa de cribratges”, ha criticat.

**Departament Elx-Crevillent**

En altre orde de coses, el conseller s’ha referit a la gestió del Departament de Salut Elx-Crevillent i ha indicat que és el que acumula menys demora en la llista d’espera quirúrgica amb una mitjana de 35 dies, segons les dades del primer semestre de l’any. Marciano Gómez ha lamentat “la crítica fàcil dels qui van estar 8 anys governant i no pareix que conste que detectaren o advertiren res que els fera aplicar algun tipus de sanció sobre la base del plec de clàusules administratives particulars”.

“Ho dic una vegada més, no actuem per prejuís ideològics sinó entenent el millor per a la Sanitat i amb este criteri d’objectivitat hem retirat les concessions de Dénia i Manises i hem mantingut la d’Elx-Crevillent i els demane que no tergiversen, saben igual que jo, que l’augment de la *capita* ve determinat per paràmetres objectius, com és el gasto sanitari tant en la Comunitat Valenciana com el consolidat del Govern”, ha destacat. “Per tant, no hi ha cap decisió política en este augment de la *capita*, és el mateix criteri que es va utilitzar entre 2015 i 2023. És més, de cara a establir la *capita* de 2023 i 2024, que encara no és definitiva, estem treballant legalment perquè no es comptabilitze l’augment sanitari produït pel COVID en anys anteriors i així, ajustar-la a la realitat del gasto sanitari”, ha insistit el conseller.

Així mateix, Marciano Gómez ha denunciat “la gran mentida i fal·làcia que va crear el Botànic augmentant artificialment el deute de les concessions per a poder comptabilitzar-la en el pressupost i així gastar més diners”. Finalment, el titular de Sanitat ha realçat que durant la seua responsabilitat en la Conselleria en estos dos últims 2 anys s’han regularitzat 35 liquidacions de les concessions i s’han ingressat ja en els comptes de la Generalitat prop de 300 milions d’euros, mentres que en 8 anys del Botànic van ser 26 liquidacions.

Fecha: 18/12/2025