## La Generalitat presenta en l’AIReF un prototip de marc pressupostari per al compliment de la regla de gasto

*** El secretari autonòmic d’Hisenda defén la necessitat de disposar de plans estratègics del gasto públic com a principal ferramenta de planificació per a les comunitats autònomes
* La Conselleria d’Hisenda proposa un model basat en indicadors operatius, financers i de resultat per a avaluar les polítiques públiques i anticipar l’impacte del gasto**

La Generalitat ha presentat un prototip de marc pressupostari tendencial a mitjà termini que permeta reforçar la sostenibilitat del gasto que fa la Generalitat en servicis públics fonamentals i, al mateix temps, “garantir els nivells de prestació d’estos servicis als valencians”.

Així ho ha exposat el secretari autonòmic d’Hisenda, Eusebio Monzó, durant la seua intervenció en la jornada tècnica titulada ‘El marc fiscal nacional: reflexions sobre els mecanismes de coordinació i supervisió’ en el marc de la quinta jornada de l’AIReF amb les administracions públiques, a on ha defés que l’aprovació d’este marc pressupostari anual per al període 2026-29 permet establir la regla de gasto que ha de complir la Generalitat com a compromís amb l’estabilitat pressupostària i la sostenibilitat financera.

Per a assegurar el compliment de la nova regla de gasto europea, el marc pressupostari ha de determinar els límits pressupostaris de cada política de gasto públic, per al següent exercici i per al període. “Es tracta d’assegurar que les normatives, plans o qualsevol altre instrument de programació sectorial vigent s’adeqüen en coherència amb el marc pressupostari de la Generalitat.

**Un enfocament tècnic per a la planificació i l’estabilitat**

El marc pressupostari autonòmic, elaborat per l’economista José Antonio Pérez (UPV) juntament amb les direccions generals de Pressupostos i Finançament, es basa en una estructura coherent amb el nou marc fiscal europeu i s’articula en diversos blocs clau. Entre estos s’inclouen una previsió anualitzada de les necessitats de gasto estructural ajustat per població projectada fins a 2029 per a sectors com sanitat, educació o servicis socials o una planificació pluriennal del gasto autonòmic, amb estimacions realistes i detallades a mitjà termini.

Tot això, acompanyat de les previsions sobre recursos del sistema de finançament, previsions d’ingressos per impostos propis i cedits o estimacions de dèficit per a cada un dels anys de vigència del marc.

**Plans estratègics de gasto públic**

Durant la seua intervenció, Monzó ha destacat també que els plans estratègics del gasto públic han de configurar-se com l’instrument prioritari per a planificar les polítiques de gasto en les comunitats autònomes.

Estos plans han d’identificar els problemes que tracta de resoldre cada política pública, definir objectius estratègics mesurables i establir línies d’actuació concretes per a aconseguir-los, amb assignació de recursos i horitzó temporal.

“Amb l’amplitud d’estadístiques públiques disponibles, el nivell de digitalització de la gestió de la Generalitat i les actuals de plataformes d’integració de la informació, és perfectament factible disposar en temps real d’una informació suficientment àmplia, actualitzada i fiable, que permeta atendre les necessitats que requerix el desenrotllament d’una política pressupostària de qualitat”, ha manifestat Monzó.

En este sentit, ha assenyalat que una de les ferramentes clau del model valencià presentat en la jornada és el Sistema Integral d’Informació del Gasto Públic Autonòmic (SIGAPA), que integre la informació estadística disponible sobre l’àmbit de cada política de gasto públic, les dades de les plataformes de gestió que utilitzen les conselleries per a fer l’assignació de recursos i, en tercer lloc, la informació comptable del gasto pressupostari en els programes de cada àmbit de les polítiques de gasto públic.

“L’objectiu és disposar de tota la informació integrada perquè ens permeta construir els indicadors de necessitat, de costos i de resultats que requerix l’avaluació ex ante i ex post del gasto públic i el seguiment sistemàtic de l’impacte de les polítiques públiques”, ha detallat Monzó.

**Compromís amb la sostenibilitat**

D’altra banda, el secretari autonòmic d’Hisenda ha recordat que, segons les previsions de l’AIReF, la Generalitat està en disposició de complir amb la regla de gasto en 2025 gràcies a la tendència decreixent en el creixement del gasto computable dels últims anys.

En este sentit, ha lamentat que, a pesar que el gasto mitjà per habitant de la Generalitat no ha superat la mitjana de les comunitats autònomes des de 2009, el seu dèficit ha sigut sistemàticament superior al de la mitjana a conseqüència de l’infrafinançament que patix la Comunitat Valenciana amb l’actual sistema de finançament, pendent de reforma des de 2014.

A conseqüència d’això, ha recordat que l’endeutament acumulat per la Comunitat Valenciana s’eleva al 41 % del seu PIB, mentres que el del conjunt de les comunitats autònomes se situa de mitjana en el 21,3 % del PIB.

Finalment, Eusebio Monzó ha considerat que l’estratègia pressupostària de la Generalitat ha de garantir la solvència i la sostenibilitat de les finances autonòmiques i, al mateix temps, la qualitat dels servicis públics que presta. “El nostre marc pressupostari ens posiciona com una de les primeres administracions autonòmiques que disposa d’una proposta articulada de planificació pressupostària pluriennal, orientada al compliment del nou marc fiscal europeu i a la sostenibilitat del gasto social”, ha conclòs.

Fecha: 01/12/2025