## L’entrada en vigor del decret de millora de la fiscalitat verda permet estalviar 27 milions d’euros a particulars i empreses

*** Els consellers Vicente Martínez Mus i Ruth Merino coincidixen en els beneficis d’evitar “una doble imposició i promoure el desenrotllament econòmic”
* En el nou text es modifiquen diferents normes per a adaptar-les a la conjuntura actual amb l’objectiu d’optimitzar el disseny fiscal**

L’entrada en vigor del decret llei de mesures extraordinàries per a la millora de la fiscalitat verda permet estalviar 27 milions d’euros anuals a particulars i empreses de la Comunitat Valenciana.

Així ho han confirmat el conseller de Medi Ambient, Infraestructures i Territori, Vicente Martínez Mus, i la consellera d’Hisenda i Economia, Ruth Merino, que han coincidit que era necessari evitar “una doble imposició fiscal i promoure el desenrotllament de l’activitat econòmica”.

“L’objectiu és que les decisions de caràcter fiscal s’orienten a incentivar l’activitat econòmica, empresarial i professional amb la finalitat d’optimitzar el disseny del marc fiscal i igualar-nos a la resta d’autonomies”, han destacat els dos dirigents.

Amb el decret llei es modifiquen diferents normes per a adaptar-les a la conjuntura actual. En concret, en la Llei 6/2022, de 5 de desembre, del canvi climàtic i la transició ecològica de la Comunitat Valenciana, es corregix la fiscalitat per a la transició ecològica per a evitar càrregues fiscals derivades de nous impostos, que podrien representar una doble imposició.

D’esta manera, queden suprimits l’impost sobre les emissions de diòxid de carboni dels vehicles de tracció mecànica, l’impost sobre l’emissió de gasos d’efecte d’hivernacle a l’atmosfera d’activitats i l’impost ambiental sobre grans establiments comercials.

El gravamen a les emissions de diòxid de carboni dels vehicles de tracció mecànica hauria afectat a tots els usuaris amb vehicles matriculats a partir de l’1 de gener de 2023 i hauria suposat una recaptació de quasi 10 milions d’euros. Per la seua part, el relatiu a l’emissió de gasos d’efecte d’hivernacle a l’atmosfera hauria recaigut des d’este exercici en les empreses amb processos productius en els quals es generaren estos gasos i s’estimaven uns ingressos de mig milió d’euros.

Finalment, l’impost ambiental sobre grans establiments comercials buscava que, des del 2025, es cobrara una taxa a establiments comercials, oci, hostaleria o espectacles implantats en grans superfícies que, pel seu efecte d’atracció al consum, provoca un desplaçament de vehicles. S’estimava una recaptació anual de 17 milions d’euros.

D’altra banda, es va modificar la regulació dels requisits per al càlcul de la petjada de carboni i el pla de reducció d’emissions de CO2, perquè no siga obligatòria la inscripció de les empreses en el Registre d’iniciatives de canvi climàtic a partir de l’1 de gener de 2025. D’esta manera, la inscripció passa a tindre caràcter voluntari, en la mateixa línia que la normativa nacional i la d’altres comunitats autònomes.

Totes estes modificacions tenen la meta comuna de reduir la pressió fiscal i harmonitzar amb altres territoris amb la vista posada d’evitar situacions que resten competitivitat a les empreses respecte a altres autonomies o països de la Unió Europea, així com donar solució als problemes tècnics detectats en els tres impostos. Entre estos, la complexitat d’implementació en alguns casos, la doble imposició que suposaria en uns altres, la ruptura de la regla bàsica fiscal de qui contamina paga (en el cas concret de la taxa als grans establiments comercials) o les distorsions de disseny (per exemple, en exigir l’impost a vehicles més nous i, per tant, menys contaminants).

Fecha: 11/01/2025