## Ivace+i Innovació finança el desenrotllament de simuladors per a optimitzar la potabilització de l’aigua per a consum humà

*** El projecte que impulsa FACSA reduïx la generació de compostos nocius durant el procés i garantix el consum segur de l’aigua
* Esta iniciativa es basa en models de simulació computacional que permeten aplicar el clor necessari per a complir amb estos objectius**

La Conselleria d’Innovació, Indústria, Comerç i Turisme, dirigida per Marián Cano, finança a través d’Ivace+i Innovació el projecte THMod, l’objectiu del qual és optimitzar els sistemes de potabilització d’aigües per a evitar la contaminació microbiana i reduir la quantitat de compostos químics potencialment nocius per a la salut que es generen durant este procés.

La cloració, una de les tècniques més esteses per a este fi, permet mantindre uns nivells mínims de clor residual que eviten la recontaminació microbiana des de la seua potabilització fins a la seua distribució a les cases a través de la xarxa de proveïment. No obstant això, l’esmentada cloració produïx una sèrie de compostos que poden interactuar amb el clor residual lliure i produir reaccions no desitjades que, en excés, reduïxen la qualitat de l’aigua de consum.

Entre estos subproductes es troben els trihalometans (THM), la presència dels quals en les aigües de subministrament, des de l’entrada en vigor del Reial decret 3/2023, es troba limitada a una concentració de 100 micrograms per litre en els punts habituals de consum, és a dir, vivendes o establiments tant públics com privats.

El projecte, que impulsa FACSA, aborda la millora de les tècniques disponibles i el desenrotllament d’altres noves per al tractament de l’aigua de captació, és a dir, l’aigua que és recol·lectada o extreta d’una font natural. D’esta manera, es pretén optimitzar el procés de cloració i limitar així la presència de THM per davall del llindar indicat en els punts de consum.

El principal objectiu de THMod és desenrotllar una ferramenta que simula els processos de cloració de l’aigua i la formació de THM, tant en les plantes potabilitzadores com en la xarxa de proveïment. A més, s’aprofundirà en el monitoratge de la qualitat de l’aigua en l’interior dels tancs de cloració.

La iniciativa s’ha dissenyat específicament per a concórrer a una licitació de compra pública d’innovació prevista per EMASESA i llançada inicialment mitjançant una consulta preliminar de mercat sobre gestió sostenible de recursos hídrics.

Concretament, s’ha adaptat el cas d’estudi a una xarxa similar a altres de l’entorn nacional com és el cas de la ciutat de Toledo, la qual registra de manera recurrent nivells elevats de THM. Este desenrotllament compta també amb finançament de la Unió Europea, a través del programa Comunitat Valenciana Fons Europeu de Desenrotllament Regional (FEDER) per al període 2021-2027.

**Simulació avançada**

Actualment, el procés de cloració en les plantes potabilitzadores es controla mitjançant sondes en línia que mesuren de manera contínua variables com la concentració de clor dissolt, el nivell de terbolesa o de sòlids dissolts, entre altres. D’altra banda, de manera periòdica es fa una anàlisi de la qualitat de l’aigua en laboratoris certificats per a identificar patògens, metalls pesants o subproductes de desinfecció.

Estes mesures i controls es realitzen en l’entrada i eixida d’aigua dels tancs, però no aporten detalls sobre la dinàmica dels processos, la qual cosa impedix la seua optimització. Per a respondre a esta necessitat, s’han començat a implementar ferramentes de simulació avançada que permeten reproduir el comportament hidràulic en 3D i a escala real en l’interior dels depòsits. No obstant això, estes experiències s’han limitat fins al moment a les infraestructures de sanejament (col·lectors, estacions de bombament, etc.) i depuradores, però no a estacions de tractament d’aigua potable.

De fet, no hi ha models de simulació computacional per a analitzar i predir el comportament dels fluids en les estacions de tractament d’aigua potable que incloguen reaccions químiques, com el consum de clor per a la desinfecció de la matèria orgànica i els nivells generats de THM, i que servisquen com a ferramentes de suport a la presa de decisions.

A partir de les tècniques de THMod s’ha dissenyat una ferramenta capaç de reproduir no solament el grau de mescla en l’interior dels tancs, sinó també la distribució del clor, el consum i la generació de THM.

**Centres col·laboradors**

En col·laboració amb el Grup de Fluids Multifàsics de la Universitat Jaume I de Castelló (UJI), s’han dut a terme diversos assajos en les instal·lacions del Centre d’Investigació en Robòtica i Tecnologia Subaquàtica (CIRTESU) que compten amb un depòsit de dimensions reals. En esta tasca s’ha posat en marxa un dispositiu autònom controlat a distància que és capaç de fer mesuraments i arreplegar mostres en llocs a on els humans no poden accedir fàcilment.

En este sentit, l’UJI ha participat en l’adequació d’un dron subaquàtic comercial per a monitorar els tancs de proveïment i s’ha testat en un entorn controlat per a la seua posada a punt. En esta fase s’ha requerit també l’assistència tècnica d’una empresa especialitzada en la realització d’analítiques de trihalometans.

El projecte s’alinea amb les conclusions del Comité Estratègic d’Innovació Especialitzat (CEIE) en Tecnologies Habilitadores, constituït en el si d’Ivace+i, que insta a innovar en el camp de la digitalització per a optimitzar les operacions de les empreses. A més, THMod s’enquadra en els eixos principals de l’Estratègia especialització intel·ligent de la Comunitat Valenciana, S3, que coordina la Conselleria d’Innovació, Indústria, Comerç i Turisme.

Fecha: 09/09/2025