## Identifiquen nous biomarcadors del pàrkinson que afavoriran el desenrotllament d’una medicina personalitzada en esta malaltia neurodegenerativa

*** Un equip del Centre d’Investigació Príncep Felip desenrotlla un atles que explica les diferències de sexe en la malaltia de pàrkinson
* La directora general d’Informació Sanitària, Qualitat i Avaluació, Julia Calabuig, inaugura la jornada ‘Innovació + Cura = Futur’**

El grup de Biomedicina Computacional del Centre d’Investigació Príncep Felip (CIPF) està treballant en un projecte per a generar un atles unicel·lular de les diferències de sexe en la malaltia de pàrkinson.

L’objectiu d’este atles és estudiar el funcionament d’esta malaltia neurodegenerativa i conéixer els mecanismes moleculars que expliquen les diferències existents entre hòmens i dones en la malaltia de pàrkinson, tant en la seua prevalença, símptomes i progressió.

Cal recordar que, en 2015, al voltant de 9.000 hòmens i 10.700 dones patien de pàrkinson en la Comunitat Valenciana, xifres que continuen creixent cada any. De fet, la projecció per a 2025 mostra que més de 10.500 hòmens i 11.200 dones viuran amb esta malaltia.

En este sentit, la directora general d’Informació Sanitària, Qualitat i Avaluació de la Conselleria de Sanitat, Julia Calabuig, que ha inaugurat la jornada ‘Innovació + Cura = Futur’, emmarcada en el Dia Mundial del Pàrkinson, ha posat de manifest la importància de la investigació. “La innovació en la investigació i la cura humana són la clau per a construir un futur millor per a les persones amb pàrkinson. La ciència ens està oferint noves esperances, i la cura pròxima i el suport emocional continuen sent fonamentals en el procés de tractament i adaptació”, ha afirmat.

**Atles unicel·lular**

En concret, en el projecte per a generar un atles unicel·lular de les diferències de sexe en la malaltia de pàrkinson, estudien mitjançant estratègies computacionals, en cada un dels tipus de cèl·lules del cervell, quins gens s’expressen de manera comuna i distinta per sexe.

A més, també han investigat el paper d’altres molècules que no codifiquen proteïnes, encara que poden tindre un paper rellevant en el desenrotllament de la malaltia de pàrkinson com són els ARN llargs no codificants i els elements transposables, seqüències d’ADN capaces de canviar de posició en el genoma per si mateixos.

Així, el seu potencial ús com a marcadors de diagnòstic i de pronòstic permetrà el desenrotllament de teràpies personalitzades que milloraran el tractament d’esta malaltia neurodegenerativa.

En el desenrotllament de l’Atles, que compta amb el finançament de la Generalitat a través de les ajudes CIACIF/2021/221 i CIAICO/2023/149, i està coordinat des del CIPF per l’investigador valencià Francisco García, també participen investigadors/dores japonesos de les universitats Keio University i Yokohama City University i un grup d’investigació danés d’Aarhus University.

Els següents passos d’este projecte, que forma una línia d’investigació centrada en l’envelliment cerebral, consistixen a estendre esta metodologia a altres malalties neurodegeneratives associades a la longevitat, amb l’objectiu d’identificar marcadors primerencs que permeten una actuació eficaç en la salut de la població.

D’altra banda, cal destacar també els nombrosos estudis i assajos clínics sobre detecció precoç de la malaltia de pàrkinson, duts a terme per la Fundació Fisabio de la Conselleria de Sanitat. Entre estos, dins del programa d’investigació UNISALUT, que promou Fisabio juntament amb la Universitat Politècnica de València, la Jaume I de Castelló i la Universitat Miguel Hernández, es troba el projecte l’objectiu del qual és determinar els biomarcadors metabolòmics que permeten la detecció precoç de la malaltia de pàrkinson en subjectes amb parasòmnia REM, trastorn de la conducta durant el son.

Fecha: 10/04/2025