## L’Hospital La Fe opera el cor d’una pacient a través de quatre incisions mínimes en coll i pit

*** És una de les primeres vegades a Espanya que s’escomet un tancament de comunicació interauricular totalment endoscòpic i sense usar robots
* S’han practicat només incisions xicotetes d’1 centímetre, la qual cosa fa que el procediment siga menys invasiu**

L’Hospital Universitari i Politècnic La Fe ha dut a terme amb èxit una de les primeres intervencions cardíaques totalment endoscòpica, sense minitoracotomia ni assistència robòtica, a Espanya. L’equip quirúrgic ha tancat d’esta manera una comunicació interauricular (CIA), un defecte congènit que permet el pas anòmal de sang de la part esquerra a la part dreta del cor a través de les aurícules. Si esta alteració és prou gran i mantinguda en el temps pot derivar en una malaltia que afecta tant el cor com la circulació pulmonar, una situació d’extrema gravetat en la qual, arribat el cas, només queda l’opció del trasplantament cardiopulmonar.

Actualment per a tractar esta patologia se sol optar pel tancament transcatèter com a primera opció, i s’implanten dispositius oclusors a través d’un cateterisme cardíac. No obstant això, no tots els pacients són candidats i, en estos casos, cal recórrer a la cirurgia, i l’obertura de l’estèrnum sol ser la via d’accés al cor més utilitzada.

Des de fa més d’una dècada, l’equip liderat pel cirurgià Tomás Heredia-Cambra ha aplicat tècniques d’abordatge endoscòpic per a tractar diferents malalties cardíaques, entre les quals es troba la correcció d’estes malformacions.

Fins ara, en La Fe es comptabilitzen més de 50 casos de tancament de CIA en els quals sempre s’ha realitzat una minitoracotomia xicoteta, d’uns 3 a 5 cm, per a poder introduir la instrumentació per a operar. Este accés s’ha anat reduint de grandària progressivament. El resultat final ha sigut eliminar-lo i utilitzar només incisions xicotetes d’1 centímetre, la qual cosa fa que el procediment siga encara menys invasiu.   
   
La primera pacient de La Fe a qui s’ha aplicat este sistema ha sigut operada a través de quatre d’estes incisions xicotetes per les quals s’ha introduït un endoscopi amb capacitat 3D i l’instrumental específic per a ocloure la seua CIA.

Amb este nou abordatge, l’equip del doctor Heredia-Cambra pretén reduir encara més el sagnat, el dolor postoperatori, les seqüeles estètiques i el temps d’hospitalització, la qual cosa redunda en el màxim benefici per als pacients. Així, la pacient, s’ha mostrat “molt agraïda amb el resultat i amb haver tornat a casa en qüestió de dies”.

La intervenció ha sigut possible gràcies a un abordatge multidisciplinari en el qual han participat especialistes en cirurgia cardiovascular, especialistes en anestesiologia i reanimació, l’equip de Perfusió i Circulació Extracorpòria i personal d’Infermeria Quirúrgica.

“Este avanç marca un abans i un després en la cirurgia cardíaca de la Comunitat Valenciana, situa el nostre hospital a l’avantguarda en tècniques mínimament invasives i accelera notablement la tornada dels pacients a la seua vida diària”, ha declarat el gerent de l’Agrupació Sanitària Interdepartamental València Sud i de La Fe, José Luis Poveda.

**La malaltia pot passar inadvertida**

La comunicació interauricular és un defecte cardíac congènit que consistix en una obertura anormal en la paret que separa les dos aurícules del cor, la qual cosa fa que la sang circule entre les dos cambres, generalment d’esquerra a dreta.

La majoria de pacients pot romandre sense símptomes durant dècades, fins que són diagnosticats de manera incidental o després d’investigar la presència d’un buf o altres sons auscultatoris anormals. Quan es fa simptomàtica, la persona amb CIA pot experimentar una certa reducció en la capacitat d’esforç, generalment per dificultat respiratòria, sensació de fatiga o astènia, palpitacions o, fins i tot, dolor o sensació opressiva en el tòrax.

En els pitjors casos, el pacient pot acabar desenrotllant una malaltia cardiopulmonar terminal, que compromet tant la qualitat de vida com la supervivència, sense possibilitat de correcció en esta fase.

**Unitat de referència en cardiopaties congènites de l’adult**

L’Hospital Universitari i Politècnic La Fe compta amb una unitat de referència nacional en cardiopaties congènites en l’edat adulta (CSUR) davall la direcció de Joaquín Rueda, i emmarcada en la Unitat de Cardiopaties Congènites del Servici de Cardiologia.

Entre moltes altres afeccions figuren les comunicacions interauriculars, que es tracten de manera multidisciplinària i sempre buscant que siguen mínimament invasives. A través de la unitat d’este CSUR, qualsevol centre del territori espanyol pot sol·licitar la valoració i el tractament per part dels membres de l’equip de La Fe, i amb les màximes garanties d’èxit acreditat per les contínues auditories de funcionament.

Fecha: 15/07/2025