## Cultura insistix en la necessitat que Turespaña actue amb urgència en els convents de Sant Francesc i les Monges Agustines de Morella

*** La directora general de Patrimoni Cultural ha visitat la localitat, a on ha reiterat la urgència d’estes actuacions per a evitar més deterioració en un monument únic
* Recorda, a més, la importància de reactivar com més prompte millor les obres de construcció del futur parador de turisme, projectat fa més de 20 anys
* Amb esta visita, la Conselleria reafirma el seu compromís amb el patrimoni històric de Morella, manifestat a través dels nombrosos escrits remesos a Turespaña**

La Conselleria d’Educació, Cultura, Universitats i Ocupació insistix en la necessitat que el Govern central, a través de Turespaña, duga a terme amb urgència la inversió inajornable en els convents de Sant Francesc i les Monges Agustines de Morella per a evitar més deterioració de l’edifici.

Així ho ha afirmat la directora general de Patrimoni Cultural, Marta Alonso, durant la visita que ha fet este divendres a Morella per a conéixer l’estat dels edificis històrics del futur parador de turisme de Morella, entre els quals es troben les dependències del convent de Sant Francesc.

Amb esta visita, Cultura reafirma el seu compromís amb el ric patrimoni històric i monumental de Morella i amb el futur parador de turisme, que s’ha posat de manifest prèviament amb la visita de la secretària autonòmica de Cultura, Pilar Tébar, i els reiterats escrits remesos a Turespaña per a accelerar este projecte.

En este sentit, Alonso ha assenyalat que els efectes de les devastadores precipitacions del mes d’octubre passat són clarament visibles en molts dels béns integrants del patrimoni de la ciutat de Morella, particularment en els edificis que integren el Castell i, sobretot, en els convents de Sant Francesc i Santa Clara, propietat de l’Estat, que formen part del conjunt d’immobles en els quals es projecta el parador.

Estos danys fan necessària una actuació urgent per a protegir les galeries del claustre i consolidar el mur sud del refectori, que són les zones més afectades per l’aigua, “unes obres que, més de cinc mesos després, encara no s’han dut a terme, la qual cosa està provocant un empitjorament de la deterioració que ja hi ha en este monument”.

Quant al futur parador de turisme de Morella, Alonso ha recordat que la Conselleria de Cultura “ha sol·licitat reiteradament al Govern d’Espanya, i en concret davant de Turespaña, organisme del qual depén la Xarxa de Paradors d’Espanya, que impulse el projecte de construcció i posada en marxa d’este establiment, projectat fa més de 20 anys”.

Segons ha assenyalat la directora general, esta actuació “tindria una doble vessant positiva, ja que, d’una banda, permetria la rehabilitació definitiva d’uns edificis històrics de gran importància per al patrimoni cultural valencià com ho són el castell i els convents de Sant Francesc i Santa Clara i, d’altra banda, l’obertura d’una instal·lació d’estes característiques suposaria un revulsiu econòmic de gran importància per a una zona especialment necessitada a causa del despoblament”.

**Projecte de parador**

Cal assenyalar que el Govern estatal va anunciar fa més de 20 anys la creació d’un parador nacional de turisme en el conjunt històric compost pel castell i els convents de Sant Francesc i de les Monges Agustines del municipi de Morella, en el que seria l’únic establiment de Paradors situat en un edifici històric en la Comunitat Valenciana.

La Generalitat dona suport a l’execució d’esta iniciativa que estimula la conservació d’edificis històrics de Morella a través de l’ús turístic, conjugant així la valoració del patrimoni amb la promoció del turisme espanyol en els mercats nacional i internacional.

Així mateix, des de la Generalitat es dona suport a l’elecció de la ubicació de Morella per a la labor d’ampliació dels immobles de la Xarxa de Paradors de Turisme d’Espanya, pel seu enclavament en una zona afectada pel despoblament creixent de les zones d’interior, que necessita iniciatives que servisquen per a dinamitzar-lo socialment i econòmicament.

En este sentit, l’Administració autonòmica ha tractat de facilitar l’execució d’este projecte en la mesura que siga possible, sempre des de l’estricta observança de la protecció del patrimoni cultural valencià.

Així, s’han realitzat les excavacions arqueològiques prèvies i els projectes globals d’actuació. També s’ha emés l’informe pertinent en el qual s’arrepleguen tots els elements monumentals que haurien de conservar-se, quins podrien ser eliminats i quins s’haurien de traslladar o plantejar com a museu ‘in situ’ amb la finalitat d’assegurar la projecció dels valors culturals de l’immoble; i en tot este temps no s’ha avançat més enllà d’estes fases de projecció.

Fecha: 11/04/2025