## El pressupost de la Conselleria de Sanitat supera els 9.000 milions d’euros i es consolida com el major de la història

*** Marciano Gómez destaca l’Atenció Primària, l’Estratègia Digital i la Salut Mental com “les tres grans apostes” d’este exercici
* El conseller assenyala que “el nou model d’Atenció Primària incorpora mesures organitzatives i de gestió sanitària orientades a millorar la capacitat resolutiva dels centres sanitaris”
* La Conselleria de Sanitat preveu 1.744 milions d’euros per a Atenció Primària i el Programa de salut mental i addiccions supera els 192 milions d’euros
* Sanitat aposta per un nou escenari tecnològic que es reflectirà en la història clínica única, l’anell radiològic i la implantació de la IA**

El conseller de Sanitat, Marciano Gómez, ha anunciat que el pressupost del seu departament per a este any 2025 ascendix a 9.186 milions d’euros, un 8 % més que el de l’exercici anterior, amb la qual cosa es consolida com el major de la història, després de dos anys consecutius d’increment. “Prova irrefutable de la importància que el Consell atorga a les polítiques sanitàries”, ha indicat.

“Tot això, a pesar que la Comunitat Valenciana patix un infrafinançament històric i, a més, cal no oblidar els 1.023 milions d’euros de deute que el Govern central té contret amb la Generalitat per l’assistència a desplaçats d’altres comunitats autònomes o a ciutadans estrangers amb targeta sanitària europea”, ha afegit Marciano Gómez. És important assenyalar que esta quantia supera l’11 % del pressupost global de la Conselleria.

En este sentit, el conseller de Sanitat ha qualificat “d’injust” que la Comunitat Valenciana no reba compensació per les 200.000 assistències d’Atenció Especialitzada prestades anualment a persones desplaçades d’altres comunitats autònomes que suposen un gasto de 77,6 milions d’euros anuals i ha reclamat “una reivindicació unànime”.

**Tres eixos fonamentals**

Marciano Gómez ha explicat que “les tres grans apostes per a 2025 tant des del punt de vista organitzatiu com pressupostari són l’Atenció Primària, l’Estratègia de salut digital i la Salut Mental”.

Quant a l’Atenció Primària, el conseller ha assenyalat que “s’assumiran nous reptes amb un nou model que incorpora mesures organitzatives i de gestió sanitària orientades a millorar la capacitat resolutiva dels centres sanitaris”.

Les novetats s’arreplegaran en el decret de la nova estructura, organització i funcionament de l’Atenció Primària i Comunitària del Sistema Valencià de Salut els objectius fonamentals de la qual són el canvi en el model de jerarquització; la dotació de nous recursos per a exploracions i proves complementàries per a agilitzar diagnòstics; o la introducció, hui ja feta, de la intel·ligència artificial com a suport per a la lectura de proves diagnòstiques i per a la millora de la gestió de la demanda.

“Estes iniciatives són conseqüència de l’esforç pressupostari previst en incrementar en 54 milions d’euros el programa d’Atenció Primària que arribarà als 1.744 milions d’euros amb la finalitat de desenrotllar tres línies estratègiques”, ha apuntat.

D’una banda, Marciano Gómez ha manifestat que s’impulsarà “la capacitat i resolutivitat de l’Atenció Primària amb inversions en tecnologia que ajuden a millorar l’accessibilitat dels ciutadans amb la reducció de la demora mitjana, la implementació de ferramentes d’intel·ligència artificial per a augmentar la capacitat resolutiva i, per tant, la disminució de les derivacions a consultes externes d’atenció hospitalària, l’augment de la satisfacció dels pacients i el prestigi dels professionals”.

Així mateix, amb la conversió de jornada ordinària a complementària els dissabtes en els Centres d’Atenció Primària amb Punts d’Atenció Continuada Sanitària “es pretén incrementar el temps que els professionals sanitaris dedicaran a l’atenció dels seus pacients de manera programada, augmentant espais en horari vespertí i oferir així un augment de la seua cartera de servicis; i millorar la conciliació familiar dels mateixos professionals”, ha indicat.

Quant a l’adequació i millora de les infraestructures en els Centres d’Atenció Primària, es destinaran 82 milions d’euros d’inversió directa i s’augmenta un 30 % les subvencions a ajuntaments i diputacions per a consultoris auxiliars amb una dotació de 6,5 milions d’euros.

**Estratègia de salut digital**

Pel que fa a l’Estratègia de salut digital, la Generalitat invertirà 235 milions fins a 2027 “per a enfortir el sistema sanitari valencià amb noves tecnologies que contribuïsquen a situar-nos en el pòdium de les comunitats autònomes en salut digital”, ha indicat el conseller.

“No podem projectar-nos cap al futur utilitzant ferramentes del passat. El pas cap avant és necessari i esta aposta tecnològica ja és una realitat perquè la Secretaria Autonòmica de Planificació, Informació i Transformació Digital, en el seu programa d’informació per a la salut augmenta la seua dotació en un 55,8 %, i amb això arriba als 127,5 milions d’euros, dels quals 90 es destinen al capítol 6 d’inversions”, ha precisat el titular de Sanitat.

Gómez ha destacat que es tracta “d’una aposta clara per un nou escenari tecnològic que es vorà reflectit en la història clínica única, l’anell radiològic i la implantació de la IA”.

La història clínica única permetrà que els antecedents clínics d’un pacient es puguen visualitzar des de qualsevol centre sanitari públic de la Comunitat Valenciana amb independència del seu departament d’origen. Este programari integrarà les històries clíniques dels pacients de les huit agrupacions sanitàries interdepartamentals, així com dels centres adscrits a estes agrupacions i de la xarxa d’HACLEs de la Comunitat Valenciana.

L’anell radiològic és una xarxa virtual per al diagnòstic d’imatge, que possibilitarà que qualsevol radiòleg de la Comunitat Valenciana, estiga a on estiga, puga visualitzar i, per tant, informar qualsevol imatge radiològica feta en qualsevol centre sanitari públic de les tres províncies. Es tindrà capacitat per a introduir IA en diversos diagnòstics, prioritzar-los sobre la base de la gravetat de les troballes, centralitzar l’informat i ampliar el catàleg d’imatges de noves modalitats (derma, retina, etc.).

A més, permetrà accés al pacient a totes les seues imatges, i està capacitat per a interoperar en cas de derivacions a proveïdors externs de salut, garantint en tot moment la protecció de dades. “En definitiva, estem davant una adaptació més que necessària per a la sanitat del segle XXI, ja que la impossibilitat que diversos departaments de salut pogueren compartir informació mèdica dels pacients era un anacronisme que perjudicava, greument, el ciutadà que, per les circumstàncies que foren, haguera de ser atés en un altre centre hospitalari de la Comunitat Valenciana que no era el que té assignat”, ha afegit el conseller.

Marciano Gómez ha incidit en el fet que la incorporació de la IA s’està fent “d’una manera ordenada, transparent i equitativa. Estem implementant algoritmes en la imatge per a la seua aplicació en els programes de cribratge de càncer de mama, en el suport a les àrees d’Urgències, equips d’Atenció Primària i també en el cribratge de retinopatia diabètica i el diagnòstic de les lesions en pell”.

Així mateix, el conseller ha destacat que la introducció dels algoritmes esmentats “està permetent ja un suport important al diagnòstic de les radiografies de tòraxs i aparell osteoarticular en les sospites de fractures, amb l’objectiu de reduir la finestra al diagnòstic i millorar la capacitat dels equips implicats”.

“D’igual manera, la IA també s’aplicarà a la posada en marxa dels assistents cognitius conversacionals, una aposta rotunda amb l’objectiu de millorar la gestió de la demanda de cites en Atenció Primària, per a fer-ho ja s’estan realitzant proves pilot en alguns departaments”, ha continuat el conseller.

**Prioritat en Salut Mental**

El tercer dels eixos que sosté el pressupost de Sanitat per a l’any 2025 és el Programa de salut mental i addiccions, el pressupost del qual supera els 192 milions.

Per a Marciano Gómez, “la importància de la salut mental en este pressupost és vital, no solament perquè des del primer minut de la legislatura la considerem com una pedra angular de la nostra gestió, sinó perquè les conseqüències de les inundacions i el treball de reconstrucció obliga a un esforç addicional per atendre les necessitats de la població afectada”.

Del pressupost en salut mental més de 131 milions d’euros es destina a personal. En este punt, el responsable autonòmic de Sanitat ha asseverat que s’ha dut a terme “el major increment de professionals de salut mental aprovat fins a la data amb la creació de 200 nous llocs de treball, potenciant la plantilla en un 21,4 %. D’esta manera, en tan sols un any, hem assumit un increment del 90 % respecte al creixement total de la plantilla al llarg de les dos anteriors legislatures. El president Mazón ha convertit la salut mental en una de les seues prioritats i els números presentats ho estan corroborant”, ha subratllat Gómez.

Els hospitals de dia per a salut mental són, juntament amb l’augment del personal, la gran aposta en esta matèria per a 2025. Es comptarà amb 18 hospitals de salut mental per a persones adultes, amb 450 places i una inversió de més de 56 milions d’euros per als pròxims 5 anys. “Amb este augment, passem d’estar a la cua a ser la segona autonomia amb més taxa de places del país”, ha matisat Gómez.

“La prevenció i el tractament de la salut mental en els xiquets i adolescents és un altre eix prioritari en les nostres polítiques sanitàries”, ha afirmat Gómez qui ha recordat la licitació de 18 hospitals de dia de salut mental per a la infància i l’adolescència amb 480 places i un pressupost de més de 62 milions d’euros. El conseller també s’ha referit a la implantació de 7 unitats de trauma complex en els departaments afectats per la DANA i a la creació de 22 unitats de detecció precoç, en col·laboració amb la Conselleria d’Educació, que inclouen 56 places de psicologia.

“A més, per a casos aguts, tindrem noves unitats d’hospitalització per a la infància i l’adolescència i, a la fi de 2025, disposarem de 33 llits nous el que, una vegada més, ens situarà entre les autonomies amb més taxa de llits d’hospitalització psiquiàtrica per als nostres jóvens”, ha recalcat.

El conseller ha recordat que estes actuacions s’emmarquen en el Pla de salut mental i addiccions 2024-2027 que té una dotació de 724 milions d’euros amb els quals s’atenen totes les activitats del sistema sanitari vinculades amb esta àrea i, a més, “s’implementen tota una sèrie d’iniciatives que ens fan passar del furgó de cua en el qual estàvem a una posició d’avantguarda adaptada a les necessitats que esta disciplina requerix en l’actualitat”.

El pressupost de Salut Pública, que arriba quasi als 165 milions, s’ha dimensionat per a actuar fonamentalment en la prevenció recalcant en la vacunació, augmentant l’espectre vacunal i incloent la immunització per al VRS de l’adult.

A més, una nova plataforma digital de cribratges permetrà gestionar els programes de cribratge poblacionals, organitzar les cites, registrar els resultats i fer un seguiment dels pacients, amb la qual cosa augmentarà la participació, millorarà la detecció precoç i permetrà un tractament ràpid i oportú, reduint la incidència i mortalitat per càncer. S’iniciarà amb el cribratge de cèrvix instaurant-lo en totes les agrupacions sanitàries interdepartamentals, per a previndre el càncer de coll uterí.

**Incentivar el personal**

El conseller ha afirmat que “es necessita una actualització en la cultura de la incentivació. Resulta totalment ineficient, i m’atreviria a dir que, fins i tot inadmissible per al sistema sanitari i, per tant, per al servici que oferim als ciutadans que, en determinades àrees de treball el rendiment del personal, a igualtat de complexitat, siga major en la jornada extraordinària que en l’ordinària”.

Per això, ha insistit que la productivitat ha de destinar-se a “millorar l’eficiència de l’atenció sanitària de manera equitativa i extensible a tota l’organització”. En este context, hem augmentat la quantitat destinada a productivitat variable, o acords de gestió, en 40 milions d’euros. “La productivitat variable suposa una universalització dels incentius la qual cosa farà, sense dubte, que el sistema siga més productiu i equitatiu”, ha assegurat el conseller.

D’altra banda, l’augment del capítol de personal permetrà atendre l’increment de plantilla per als nous centres i servicis que es creen i inclouen un any complet del personal de Manises i Dénia que en 2024 només va ser assumit, parcialment, per este capítol.

**Inversió en infraestructures**

Sobre inversions en infraestructures sanitàries, Marciano Gómez s’ha referit a les obres d’ampliació de l’Hospital de la Vega Baja (37 milions), diverses actuacions en l’Hospital Clínic (36,3 milions), l’ampliació en els centres d’atenció especialitzada en el Departament de Salut de la Marina Baixa (26,6 milions) o els 13,5 milions d’euros per a la implantació de la prototeràpia en l’Hospital La Fe. A més, s’han assignat 2,6 milions d’euros per a continuar amb l’expropiació de l’última parcel·la que queda pendent i la tramitació del nou Hospital General de Castelló. A estes actuacions cal afegir els 17 milions en el recinte de l’antiga Fe de Campanar.

Respecte als hospitals d’atenció als pacients de crònics i de llarga estada, es destinen 8,8 milions per a la reforma de l’HACLE de l’Hospital Militar de Mislata, 1,9 milions d’euros per a la reforma de l’Hospital de la Magdalena de Castelló i també s’assignen recursos a la reforma de l’HACLE Sant Vicent del Raspeig (1 milió d’euros), del Doctor Moliner (2 milions) i el centre Doctor Esquerdo a Alacant (200.000 euros).

Quant a obres en Atenció Primària, cal destacar els imports destinats al CS Alacant PAU 2 (9 milions), al CS Alacant-Garbinet (3,1 milions) al CS Benidorm-Racó de Loix (3 milions) al CSI del carrer Girona a Alacant (3,5 milions) al CS Elx-Travalón (2,5 milions) o al CS de Pedreguer (2,8 milions). A més, s’han consignat partides inicials als CS de Dénia, Alacant-La Condomina, Guardamar del Segura, Orihuela i Sant Vicent del Raspeig, entre altres, perquè es puga iniciar la tramitació i ser una realitat en els pròxims exercicis, així com 700.000 euros per a l’ampliació del CS La Bassa d’Alcoi.

A Castelló s’ha pressupostat 1,5 milions d’euros per al CSI Vinaròs II, una infraestructura estratègica per a este departament de salut; així com 1,7 milions d’euros per a continuar amb el centre de salut de Moncofa i s’impulsaran els d’Almassora i Vila-real.

En la província de València, corresponen obres com en el Centre de Salut d’Almàssera (2,9 milions), l’ampliació del CSI d’Alaquàs (2,5 milions) les obres en el CS de Rafelbunyol (2,3 milions), en el CS de Corbera (1,1 milions) o el CS del carrer Antonio Suárez en la ciutat de València (3,1 milions). Especial esforç s’ha realitzat a Catarroja a on es farà una inversió de més de 3 milions d’euros en unes obres de reforma, que ja estaven en marxa, i que van quedar molt afectades per la riuada del mes d’octubre. A més, es faran els primers passos perquè localitats com Albal, Silla, Pobla de Vallbona, València Penya-Roja, Port de Sagunt, Godella o Buñol puguen tindre, com més prompte millor, la infraestructura sanitària que hem projectat.

Així mateix, s’impulsaran les obres dels nous centres sanitaris a Mislata, Borriana, Santa Pola i El Vedat de Torrent. A més, a través dels recursos d’este capítol, es dotarà de més subvencions els ajuntaments i les diputacions per a l’adequació de consultoris auxiliars i atenció a la salut mental.

**Farmàcia i medicina predictiva**

El pressupost en Farmàcia s’incrementa en 240 milions per a augmentar contractes de compra centralitzada que permet el proveïment i l’accés dels pacients a medicaments innovadors, com ara teràpies CAR-T per a tractar adults i xiquets amb leucèmia limfoblàstica aguda de cèl·lules B refractària o amb mieloma múltiple; tractaments innovadors per a dones amb càncer de mama metastàtic o teràpies gèniques com, per exemple, per a tractar els bebés amb atròfia muscular espinal que evita la progressió de la malaltia.

Marciano Gómez ha destacat que esta inversió en medicaments és “el compromís de la Generalitat perquè tots els valencians tinguen accés als tractaments innovadors que salven vides”.

També s’ha habilitat una línia pressupostària de 600.000 euros per a potenciar els servicis professionals farmacèutics de les oficines de farmàcia amb especial atenció a les zones rurals.

Quant a investigació, Marciano Gómez ha explicat que es fomentarà la formació en l’àrea d’investigació d’Atenció Primària i de projectes d’investigació amb participació ciutadana, com els nous premis 100 per ciència.

Fecha: 31/03/2025