## Ruth Merino retrau al Govern d’Espanya haver reduït el CPFF a “un instrument més al seu servici” i li exigix responsabilitat per a la reforma del finançament

*** La consellera torna a reclamar en el Consell de Política Fiscal i Financera un fons transitori d’anivellament i insta la ministra María Jesús Montero a aclarir què passarà amb l’extra FLA
* La titular d’Hisenda demana l’adaptació de la Llei d’estabilitat al nou marc fiscal europeu i lamenta que la Generalitat incórrega en dèficit excessiu a pesar de ser de les poques CCAA en disposició de complir la regla de gasto
* Critica que el deute i el dèficit continuen sent les referències per al compliment dels objectius d’estabilitat i lamenta que el dèficit estructural continua “no per gastar més, sinó per ingressar menys”
* La consellera reclama al Govern central que aclarisca quants recursos addicionals aportarà l’Estat al sistema com a primer pas per a la reforma d’un model de repartiment amb criteris d’equitat i suficiència**

La consellera d’Hisenda i Economia, Ruth Merino, ha retret al Govern d’Espanya haver reduït el Consell de Política Fiscal i Financera (CPFF) a un “instrument més al servici dels seus propis interessos” al relegar la reforma del sistema de finançament i centrar el contingut de la seua reunió d’este dilluns a la presentació dels objectius d’estabilitat “que no tiraran avant perquè el Govern no té majoria parlamentària”.

Durant la seua intervenció en este òrgan de debat sobre el finançament dels servicis públics que presten les CCAA, Merino ha tornat a exigir a la ministra d’Hisenda, María Jesús Montero, que assumisca la seua “responsabilitat” i presente una proposta de reforma d’un model que acumula onze anys caducat. Mentrestant, ha plantejat de nou la posada en marxa d’un fons transitori d’anivellament per a reduir les diferències actuals en finançament per habitant ajustat, un indicador en el qual la Comunitat Valenciana és l’última de totes les autonomies.

També ha exigit al Govern central que aclarisca què passarà amb el Fons de Liquiditat Autonòmic extraordinari (extraFLA) que ha permés fins ara finançar l’excés de dèficit de les comunitats autònomes. Ho ha fet després d’haver denunciat la “deslleialtat institucional” del Govern d’Espanya per “no oferir ni una sola explicació ni alternativa” sobre la continuïtat d’este mecanisme, que continua sent imprescindible mentres no es reforma el sistema de finançament.

Després de recordar que la Generalitat ha hagut de buscar finançament alternatiu en el sector privat per la no habilitació de l’extraFLA enguany per primera vegada en tretze anys, Merino ha aclarit que el Consell no reclama l’extraFLA com a solució estructural, “però en la situació actual no es pot eliminar sense garantir finançament suficient per altres vies. El contrari seria deixar tirats als cinc milions d’habitants de la Comunitat Valenciana”, ha denunciat.

**Dèficit estructural: un problema d’ingressos, no de gasto**

La consellera ha aprofitat la seua intervenció en la trobada per a advertir de la incoherència del marc fiscal actual mentres el Govern d’Espanya no adapte la Llei orgànica d’estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera al nou marc fiscal europeu, ja que la regla de gasto nacional és diferent de la comunitària.

Això provocarà que la Comunitat Valenciana serà una de les poques autonomies que complisca amb la regla de gasto en 2025 i, no obstant això, tornarà a incórrer en dèficit al no disposar d’ingressos suficients, però no per gastar més que la mitjana de CCAA “Estem en disposició de complir el sostre de gasto, però encara així estem condemnats a incórrer en un dèficit que ja és estructural per un sistema de finançament injust amb la Comunitat Valenciana des de fa dos dècades. És un contrasentit fiscal”, ha criticat.

“És incomprensible que es mantinga un enfocament que penalitza qui complix i, per contra, autonomies que excediran la regla de gasto acabaran l’exercici amb superàvit perquè reben més ingressos”, ha aclarit.

La titular d’Hisenda ha subratllat que el dèficit estructural de la Comunitat Valenciana no és conseqüència d’un excés de gasto, sinó d’un problema crònic d’ingressos derivat d’un model de finançament caducat. “No gastem per damunt de les nostres possibilitats, és l’Estat qui transferix fons per davall de les nostres necessitats”, ha remarcat.

Segons les dades de l’últim exercici liquidat, la Comunitat Valenciana va rebre en 2022, 3.148 euros per habitant ajustat, davant dels 3.367 de la mitjana estatal i els 4.163 de Cantàbria, l’autonomia millor finançada. Esta bretxa obliga cada any a assumir un dèficit estructural i un deute cada vegada més gran per a poder prestar servicis bàsics com sanitat, educació o servicis socials. Actualment, la Comunitat Valenciana suporta el deute més elevat en percentatge del producte interior brut (PIB) entre les autonomies de règim comú, amb més del 40 %.

**Reforma del sistema de finançament: equitat i voluntat política**

La consellera ha lamentat l’absència total d’avanços en la reforma del sistema de finançament autonòmic, pendent des de fa més d’una dècada, i ha urgit la ministra María Jesús Montero a aclarir, com a primer pas abans de presentar la seua proposta de reforma del model, quants recursos addicionals aportarà l’Estat a este nou sistema i com pensa garantir que es repartisquen amb criteris d’equitat i suficiència. “Reclamem una proposta seriosa i concreta, que no siga una imposició i que estiga subjecta a negociació”, ha resolt Merino.

Merino ha reiterat que, mentres s’aprova un nou model, és imprescindible activar un fons transitori d’anivellament que permeta situar el finançament efectiu per habitant de les comunitats autònomes infrafinançades, almenys, en la mitjana del sistema. Per a la Comunitat Valenciana, este mecanisme suposaria prop de 1.800 milions d’euros anuals addicionals.

Finalment, ha recordat que la reforma ha d’abordar-se des del consens multilateral, amb rigor tècnic i lleialtat institucional. “Això no va de territoris ni de sigles. Va de garantir que totes les persones tinguen accés a servicis públics dignes. La resta és soroll”, ha conclòs.

**Informe sobre objectius d’estabilitat**

En la reunió del CPFF s’ha presentat l’informe amb la proposta del Ministeri d’Hisenda sobre els objectius de dèficit, deute i regla de gasto per al període 2026-2028, tant per al conjunt del sector públic com desagregats per subsectors, prèvia a la seua aprovació pel Consell de Ministres.

Fecha: 17/11/2025