## Rovira: “L’única posició vàlida davant l’assetjament escolar és la tolerància zero”

*** Els casos d’assetjament i ciberassetjament han passat a la Comunitat de 610 casos en el curs 2018/19 a 1.125 en el curs 2022/23
* El conseller d’Educació recorda que la Conselleria treballa en la revisió de la norma que regula la convivència en el sistema educatiu valencià per a fer front a situacions d’assetjament escolar, redefinint protocols i actualitzant mesures**

El conseller d’Educació, Universitats i Ocupació, José Antonio Rovira, ha afirmat que “davant l’assetjament escolar l’única posició vàlida és la tolerància zero”.

Rovira ha clausurat la ‘Jornada sobre l’assetjament i la violència escolar’ organitzada per la Cadena Cope, la Universitat CEU-Cardenal Herrera i la Conselleria i que s’ha desenvolupat a València.

“L’assetjament escolar es presenta hui de moltes maneres. S’exercix amb la paraula, amb fets, amb actituds, però lamentablement i també cada vegada més, a través de ferramentes digitals com les xarxes socials, de les quals a vegades se’n fa un ús pervers”, ha assenyalat el conseller, qui ha recordat que fa dos mesos la Conselleria d’Educació ja va fer una jornada per a abordar, de la mà d’experts, les mesures que cal implementar per a aconseguir que els centres educatius siguen un entorn segur per a l’alumnat.

“Ens trobem davant d’una qüestió d’enorme complexitat i rellevància i davant la qual ens hem d’implicar tots: els alumnes, les famílies, les administracions, els centres educatius. Tots formem part de la comunitat educativa i hem d’assumir la importància de fomentar hàbits de convivència positiva i la corresponsabilitat que tots tenim en l’erradicació de la violència escolar”, ha manifestat.

Rovira ha explicat que, a Espanya, 7 de cada 10 xiquets patixen diàriament algun tipus d’assetjament o ciberassetjament. “Segons l’Organització Mundial de la Salut (OMS), entre gener de 2021 i febrer de 2022 es van detectar 11.229 casos greus de *bullying*, la qual cosa ens situa com un dels països europeus amb més incidència d’assetjament escolar”.

“Així mateix, a la Comunitat, en l’últim curs 22/23, es van notificar en la plataforma ITACA Previ un 12,24 % de casos d’assetjament i un 2,26 % de ciberassetjament. I crida l’atenció que, en els últims cinc anys, segons les dades d’este registre, s’observe un increment de quasi el doble de notificacions per part dels centres”, ha indicat. Així, els casos d’assetjament i ciberassetjament han passat de 610 casos en el curs 2018/19 a 1.125 en el curs 2022/23.

**Sensibilització i conscienciació**

El conseller ha apel·lat a la “sensibilització i conscienciació” com a accions fonamentals per a la prevenció. “Com a professionals de l’educació tenim un paper fonamental en la identificació i l’abordatge de les situacions de violència i assetjament escolar en els centres educatius. Per això cal treballar per i per a un canvi de mirada que ens permeta previndre i actuar davant estes situacions, de manera estructurada a través dels plans de convivència dels centres”, ha indicat.

Sobre este tema, Rovira ha recordat que, en el marc d’eixa responsabilitat compartida, des de la Conselleria d’Educació, Universitats i Ocupació s’està treballant en la revisió de la norma que regula la convivència en el sistema educatiu valencià per a fer front a situacions d’assetjament escolar, redefinint protocols i actualitzant mesures.

A més, el titular d’Educació ha assenyalat que el Pla valencià de salut mental i addiccions 2024-2027 “posa el focus en una de les seues línies estratègiques, en la promoció d’una salut mental positiva. Per això, s’implementarà un programa de prevenció i educació socioemocional en tots els nivells de l’Educació Obligatòria, des dels 6 als 16 anys”.

**Violència escolar**

La jornada ha sigut inaugurada per la directora general d’Innovació i Inclusió Educativa, Xaro Escrig, qui ha assenyalat que l’assetjament escolar o ciberassetjament, “és un tipus de violència escolar que es manifesta en qualsevol forma de maltractament psicològic, verbal, físic o social produït entre alumnat de manera reiterada, tant a l’aula, com a través de les xarxes socials”.

Escrig ha indicat que les institucions “han de fer un esforç per a comprendre i acompanyar les noves necessitats d’una societat que requerix noves fórmules per a resoldre noves situacions, amb els nostres menors, les seues famílies i el seu entorn més immediat”.

Fecha: 28/02/2024