## El curs escolar 25/26 s’inicia amb un rècord de 83.592 docents, l’aplicació total de la Llei de llibertat educativa i bolcat en la reconstrucció després de la riuada

*** Des del curs 2020/2021 fins al curs 2025/2026 s’ha produït un increment de 7.572 docents en l’escola pública valenciana
* El 99,8% de l’alumnat estudiarà en la llengua triada per les famílies
* Les ràtios seguixen per davall del màxim establit, es creen 41 unitats específiques per a alumnat amb dificultats i es manté la inversió en 0-3 i banc de llibres**

El conseller d’Educació, Cultura, Universitats i Ocupació, José Antonio Rovira, ha assenyalat que el curs escolar 25/26 arrancarà el 8 de setembre en la Comunitat Valenciana “amb un rècord de 83.592 docents, l’aplicació total de la Llei de llibertat educativa i bolcat en la reconstrucció després de la riuada”.

El conseller ha comparegut per a explicar les principals dades del curs escolar en les etapes d’Infantil, Primària, Secundària, Batxillerat i Formació Professional.

El curs escolar arranca amb 810.730 alumnes, la qual cosa suposa un descens de 1.789 estudiants respecte a les dades definitives de final del curs 2024/2025. Una baixada que s’explica pel descens de la natalitat, especialment en els últims anys, la qual cosa es veu reflectida en les etapes més primerenques de l’educació.

Quant a les ràtios, es mantenen de nou per davall de les màximes establides. Així, la mitjana serà de 21 alumnes en Infantil de segon cicle i Primària (la màxima establida és de 25), de 24 en Secundària (a on la ràtio màxima establida és de 30) i de 28,5 en Batxillerat (la ràtio màxima fixada en esta etapa és de 35).

Així mateix, el conseller ha ressaltat que en 59 municipis s’ha baixat la ràtio per a este curs per davall dels 25 alumnes amb l’objectiu de mantindre el màxim d’unitats i garantir un lloc escolar. “I en municipis amb el risc de despoblament s’ha baixat de 4 a 3 el mínim d’alumnes establits, amb la finalitat de poder mantindre’ls. És el segon any consecutiu que s’abaixa la ràtio en estos municipis, ja que quan va arribar este Govern el mínim era de 6 alumnes”.

Rovira ha destacat l’increment de docents per a este curs, en el qual s’arriba a la xifra rècord de 83.592 (15.734 docents en la concertada i 67.858 docents en la pública). Al respecte, el conseller ha criticat que “fa mesos que sentim parlar d’unes retallades que no són certes. La difamació no és informació i crear alarma intencionadament en la comunitat educativa basant-se en xifres errònies és una irresponsabilitat”.

Pel que fa únicament a l’educació pública, el curs partix amb un increment de 1.482 docents respecte al 24/25. El conseller ha recordat xifres de cursos anteriors i ha indicat que des del curs 2020/2021 fins a este curs que començarà, 2025/2026, “estem parlant d’un increment de 7.572 docents en l’escola pública valenciana”. “Estes són les retallades del Govern del canvi”, ha ironitzat.

El conseller també ha al·ludit als advertiments d’alguns sindicats d’una “tardor calenta” en educació, que justifiquen en l’exigència d’una pujada salarial. Al respecte, ha recordat que l’última pujada de sou als docents valencians va ser realitzada pel Govern autonòmic en 2007. “I el responsable d’eixa negociació, com a director general de Personal Docent vaig ser jo mateix”.

**18 nous centres en este curs**

El titular d’Educació ha fet també un repàs sobre infraestructures educatives. “Durant el curs escolar 2025/2026 obriran les portes 18 nous centres escolars, després d’un any molt complex en el qual els esforços d’infraestructures han estat centrats en gran part per una circumstància tan tràgica com la dana del passat octubre”, ha indicat el conseller.

Així, en este mes de setembre obriran 9 centres a Petrer, Canet d’en Berenguer, Castelló de la Plana (2), l’Alcora, Loriguilla, Mislata, Algemesí i Picassent, i la resta ho faran al llarg del curs a Santa Pola, Almoradí, Gandia, València, la Llosa, la Vall d’Uixó, la Salzadella i Soneja.

A més, hi ha obres en marxa tant de reformes, ampliacions com de noves a través del pla Edificant. En este moment hi ha 382 obres en execució en col·legis i instituts, la qual cosa suposa 46 més que setembre de 2024. La inversió per a estes obres és de 640 milions d’euros, que generen prop de 16.000 llocs de treball.

**Igualtat d’oportunitats**

El conseller ha explicat les inversions en matèries com el menjador escolar, que arriba als 76,3 milions d’euros. “Els beneficiaris superaran els 150.000 i d’ells més de la mitat, el 56 %, tindran cobert el menjador escolar al 100 %”, ha assenyalat. Quant al transport, s’arriba a un import de 74,6 milions d’inversió. La gran majoria de la inversió és per a transport col·lectiu. Es xifra en 44.800 els alumnes transportats i 3.400 els que gaudiran d’ajudes individuals.

Respecte al banc de llibres, Rovira ha indicat que “després de la consulta de la llengua base hem sentit també moltes falsedats sobre este programa. La realitat és que, com vam dir, el banc de llibres està garantit i es manté amb un pressupost de 46 milions d’euros. L’estimació és que es beneficien 529.007 alumnes”.

Així mateix, les famílies disposaran per segon any consecutiu de la gratuïtat 0-3 anys, “una educació universal i gratuïta, amb una inversió de 163 milions d’euros i una previsió de beneficiaris, a inici de curs, de 44.320 xiquets i xiquetes”.

Finalment, este curs es crea, per segon any consecutiu, 41 noves aules UECO, destinades a atendre els alumnes amb necessitats especials en centres ordinaris. D’esta manera, la província de Castelló comptarà amb 4 unitats més, la de València amb 20 i la d’Alacant amb 17. En total la Comunitat disposarà este curs de 339 aules UECO, distribuïdes de la manera següent: 237 en Infantil i Primària i 102 en Secundària. “En dos anys hem creat 82 aules UECO noves. En l’última legislatura de l’anterior govern se’n van crear 56”, ha ressaltat.

**Més grups en les EOI i 43 cicles nous en FP**

El titular d’Educació ha explicat que este curs s’implementarà íntegrament la Llei estatal de Formació Professional, i s’aplicarà també en els segons cursos dels cicles formatius, d’acord amb el calendari establit en el Reial decret 278/2023. “Ens trobem davant d’un nou model de formació en empresa caracteritzat per la integració i la corresponsabilitat de la formació entre les empreses i els centres educatius. L’objectiu, en el qual estem treballant des de l’inici de legislatura és aconseguir una FP orientada íntegrament a la màxima ocupabilitat i a la formació integral de l’alumnat”, ha assenyalat.

Este curs que comença s’han oferit 165.926 places, la qual cosa suposa 6.825 més que el curs passat i hi haurà 43 nous cicles d’FP i 17 també nous cursos d’especialització.

Respecte a les EOI, s’oferixen 91.623 places per al curs 25/26, desglossades per províncies en 11.917 per a Castelló; 47.753 per a València i 31.953 per a Alacant. Esta oferta suposa 1.750 més que en el curs 24/25. “A més, hi haurà 2.756 grups, la qual cosa suposa 3 grups més que el curs anterior”.

“L’objectiu és que les EOI s’adapten a les necessitats de l’alumnat i a la demanda social de formació en llengües estrangeres. I això suposa fer passos per a facilitar l’aprenentatge en modalitats semipresencials, que augmenten un 51,6 % els seus grups respecte al curs anterior i es produïx un increment del 5,2 % de l’oferta de cursos a distància, en els quals s’han ampliat els idiomes disponibles, i s’ha passat de 6 a 11”, ha indicat.

**Aplicació completa de la Llei de llibertat educativa**

La principal novetat acadèmica d’este curs en la Comunitat Valenciana és que l’alumnat farà els seus estudis en la llengua que han triat les seues famílies a través de la consulta de la llengua base o de l’elecció en el període d’admissió. “Un fet inèdit en la Comunitat Valenciana”, ha assenyalat el conseller, que ha xifrat en més del 99,80 % de l’alumnat estudiarà en la llengua triada per les famílies.

Així, la distribució queda de la manera següent, sumant les unitats en Educació Infantil de 2n cicle, Primària i Secundària: 13.586 unitats en Llengua Base Castellà i 13.815 unitats en Llengua Base Valencià. “Estes dades reflectixen l’equilibri de les dos llengües en la Comunitat Valenciana, com ja va ocórrer en la consulta, en la qual les famílies van apostar per un sistema equilibrat en el qual el 50,53 % van triar valencià com a llengua base, i el 49,47 % van triar castellà”, ha recordat.

**Reconstrucció després de la riuada**

Durant la compareixença el conseller ha explicat la situació educativa després de la riuada del 29 d’octubre de 2024. “No hi ha cap precedent en la Comunitat Valenciana de l’esforç que s’ha hagut de fer per a dur a terme la reconstrucció educativa. Un treball per al qual han fet falta mitjans humans, gestió i inversió”, ha indicat, al mateix temps que ha agraït la col·laboració de tota la comunitat educativa per a aconseguir avanços.

Rovira ha assenyalat que en la reconstrucció s’han invertit 70 milions d’euros, i s’invertiran altres 70 milions. “Mentres nosaltres hem invertit estes quantitats, el Ministeri no ha aportat res”, ha manifestat.

Dels 115 centres que van resultar danyats en major o menor mesura per la riuada, els únics que reprenen la seua activitat en instal·lacions provisionals, perquè són els que van resultar més danyats, són el CEP Lluís Vives i l’EI Ausiàs March (Massanassa), CEIP Carme Miquel (Algemesí), CEIP Orba (Alfafar), IES Berenguer Dalmau (Catarroja), IES Alameda (Utiel), CEIP Blasco Ibáñez (Alginet) i CEIP L’Horta (Paiporta).

L’alumnat afectat per la dana va ser de 48.721 i abans de Nadal es va aconseguir que tots els estudiants reprengueren l’activitat en diverses modalitats. Molts d’ells van haver de desplaçar-se a altres centres i altres localitats i en este curs tot l’alumnat estarà ja en els seus municipis. L’alumnat que pertany als 8 centres més danyats i que estarà en aules provisionals mentres es construïxen els seus centres ascendix a 3.079.

**Altres novetats del curs**

Finalment, José Antonio Rovira ha desgranat algunes de novetats d’este curs, com l’aprovació del decret de convivència, previst per al primer trimestre del curs i en el qual s’inclouran les resolucions de limitació de l’ús de dispositius mòbils (que ja s’aplica) o el protocol de reforç als docents i davant les agressions (en vigor des de desembre de 2024).

A més, els centres podran impartir formació davant emergències de protecció civil durant dos o quatre hores, depenent de l’etapa educativa, i es posaran en marxa plans de reforç de matemàtiques i lectura, se seguix avant amb el Pla valencià de salut mental i s’amplia la vacunació contra la grip a tots els cursos d’Infantil (de manera voluntària prèvia autorització de les famílies).

Fecha: 04/09/2025