## L’Hospital General de València amplia la consulta de Micropigmentació Oncològica a més pacients després del seu èxit en dones amb càncer de mama

*** Es tracta d’una tècnica ambulatòria, senzilla i segura, que no precisa ni tractament antibiòtic ni anestèsia o hospitalització
* Segons la infermera responsable, “la reconstrucció mamària ha demostrat tindre un impacte psicosocial molt important”**

L’Hospital General Universitari de València ha fet un pas més en micropigmentació oncològica i ha ampliat tant l’horari de la consulta especialitzada en esta tècnica, com els grups de pacients que podran ser atesos. D’esta manera, podrà incloure més varietat de patologies i donar cobertures a una gamma més àmplia de necessitats.

La tècnica del tatuatge reparador es proporciona a persones que han patit canvis físics a causa del tractament d’un càncer, com en el cas de pèrdua d’arèoles mamàries. En este sentit, més de 200 dones que es van sotmetre a una mastectomia han sol·licitat la micropigmentació del mugró des que s’incloguera esta opció en la cartera de servicis del centre sanitari.

“La reconstrucció mamària ha demostrat tindre un impacte psicosocial molt important en la vida dels qui han passat per una mastectomia”, ha explicat María Rovira, infermera responsable de la consulta de Micropigmentació Oncològica d’este hospital.

“Amb el tatuatge tridimensional -ha detallat l’especialista-, imitem el complex arèola-mugró mitjançant la definició del contorn areolar, els tubercles de Montgomery i una varietat de colors que permeten la individualització i la simetria contralateral, augmentant així la satisfacció de la pacient amb l’aparença de la mama”.

Es tracta d’un procediment ambulatori senzill, ràpid i segur, que no requerix tractament antibiòtic, anestèsia o hospitalització. “No obstant això -ha agregat Rovira-, es necessita especial compte al tatuar persones amb càncer, ja que són particularment vulnerables”.

**Beneficis emocionals**

Laura i Susana, pacients d’esta consulta de l’Hospital General, han valorat els beneficis emocionals que els ha suposat recuperar el seu estat natural després del tractament del seu càncer.

“La malaltia anul·la la teua identitat. De sobte, no et reconeixes en l’espill i t’afecta tant en el físic com en l’emocional. Per a mi ha sigut com tancar un cercle. Després que l’equip mèdic i el sistema sanitari invertiren tant en la nostra supervivència, ens faltava afrontar el factor psicològic i la reconstrucció del pit ha aconseguit que tornem a sentir-nos il·lusionades amb el nostre cos, connectades amb la nostra essència i agraïdes”, ha relatat Laura.

En el mateix sentit, Susana ha destacat “la recuperació de la normalitat familiar” i definix el pas per la consulta com “un abans i un després en la meua vida”. “Abans del tatuatge, m’amagava dels meus fills, no volia que em veren nua. Recomanaria al cent per cent esta ajuda, és com començar la teua nova vida”, ha subratllat.

**Altres grups de pacients**

Si bé és cert que la majoria de les usuàries són dones -per a tatuatge d’arèola i mugró 3D, unilaterals i bilaterals-, en l’últim any, l’especialista també ha atés tres hòmens amb la mateixa patologia.

Assegurar la percepció de l’estructura completa de la mama és fonamental “tant per a dones com per a hòmens, que tendixen a descobrir més el tors a l’estiu, en entorns com la platja o el gimnàs. Sentir una aparença normal del pit els aporta confiança i salut emocional”, ha indicat.

L’èxit d’esta tècnica i l’alt grau de satisfacció ha fet que es veja com a opció per a un altre tipus de seqüeles. Així, en els últims temps, Rovira ha ‘pintat’ dos tatuatges reconstructors de llavi després d’angioma, un tatuatge reconstructor de llavi leporí, un tatuatge d’alopècia rere escissió d’angioma en cuir cabellut i un tatuatge reconstructor de galta amb cremada secundària a radioteràpia.

“Normalment ens deriven les pacients a través d’interconsulta via Cirurgia Plàstica o Cirurgia de Mama. Ara, a més des d’Oncologia, Dermatologia i Maxil·lofacial, amb un rang d’edat molt ampli, que va des de 26 a 83 anys, i tots amb el mateix desig de completar la seua reconstrucció”, ha comentat Esther Morales, tècnic en cures auxiliars en infermeria.

**Cooperació amb l’equip mèdic**

El paper de la infermera dermopigmentadora (o tatuadora) complementa el de l’equip multidisciplinari, perquè és una professional de la salut especialment formada en tatuatges. La cooperació amb l’equip mèdic és crucial per a garantir la seguretat de la pacient.

“És important recordar que un tatuatge ben fet ajuda en el procés de curació i superació emocional de la malaltia. Per això, és fonamental que, com a professionals, continuem aprenent i perfeccionant les tècniques. La sorpresa, l’alegria i l’emoció que es veuen reflectides en la cara de les pacients després de la primera sessió és indescriptible”, ha conclòs Rovira.

María Rovira és tatuadora des de 2003, infermera des de 2007 i infermera del General de València des de 2014. És màster en Deterioració de la Integritat Cutània, Úlceres, Ferides i Estomes i docent en l’Escola Valenciana d’Estudis de la Salut (EVES), en la Universitat de València i en la Universitat Catòlica de València.

Fecha: 07/09/2025