## Agricultura ressalta l’impacte del Programa de millora sanitària de cítrics de l’IVIA en la sanitat vegetal i la competitivitat del sector citrícola

*** El secretari autonòmic d’Agricultura inaugura la jornada commemorativa del 50é aniversari del programa, en la qual s’han analitzat els principals desafiaments de la sanitat vegetal i el seu paper estratègic en la citricultura valenciana
* En la trobada han intervingut investigadors de l’IVIA, experts de la Conselleria d’Agricultura i representants de l’Agrupació de Planteristes d’Agres, SA (AVASA)**

El secretari autonòmic d’Agricultura, Aigua, Ramaderia i Pesca, Vicente Tejedo, ha destacat “l’alt impacte que ha tingut el Programa de millora sanitària de cítrics de l’Institut Valencià d’Investigacions Agràries en la sanitat vegetal i en la competitivitat del sector citrícola”.

Tejedo ha fet estes declaracions en la inauguració de la jornada commemorativa del 50é aniversari del programa, impulsat per l’Institut Valencià d’Investigacions Agràries (IVIA) en 1975.

El secretari autonòmic ha subratllat que “este aniversari representa la celebració d’un èxit col·lectiu, fruit del treball conjunt de científics, planteristes, agricultors i institucions públiques, que, gràcies a una visió estratègica i una cooperació exemplar, han situat el nostre país a l’avantguarda mundial en sanitat vegetal de cítrics”.

Celebrada en la seu de l’IVIA a Montcada, ha comptat amb la participació d’investigadors de l’Institut, especialistes de la Conselleria d’Agricultura, Aigua, Ramaderia i Pesca, així com representants de l’Agrupació de Planteristes d’Agres, SA (AVASA).

Per la seua banda, el director general de l’IVIA, Alejandro Tena, ha explicat que esta jornada “servix com a tribut a mig segle d’investigació, col·laboració i transferència tecnològica, i, a més, com a espai de reflexió sobre el futur. En un context de canvi climàtic i globalització, garantir la sanitat vegetal i la biodiversitat genètica és ara més que mai un repte clau per a la sostenibilitat i competitivitat de la citricultura espanyola”.

El director de l’Institut ha reforçat la idea que l’impacte econòmic que ha suposat este programa per a l’agricultura espanyola és altament rellevant, “ja que ha permés la renovació de la nostra citricultura sense comprometre la sanitat”.

**Varietats lliures de virus**

Els experts assistents a la jornada s’han remuntat a la dècada dels setanta, quan la citricultura espanyola travessava una greu crisi fitosanitària i la malaltia de la tristesa dels cítrics estava causant la mort de milions d’arbres empeltats sobre taronger amarg, que era el patró que s’usava de manera generalitzada en aquella època.

Llavors va començar l’ús de patrons tolerants a esta malaltia, però prompte es va comprovar que altres virosis àmpliament difoses causaven danys greus tant en les varietats com en els patrons tolerants a tristesa, la qual cosa amenaçava la nostra indústria citrícola i podia causar un greu desastre socioeconòmic.

Va ser en eixa època quan es va desenrotllar la tècnica pionera del microempelt *in vitro*, que va permetre obtindre per primera vegada plantes de cítrics lliures de tots els patògens coneguts. Este avanç va ser el germen del Programa de millora sanitària de varietats de cítrics de l’IVIA, l’objectiu del qual consistia a generar material vegetal sa de totes les varietats i posar-lo a la disposició dels agricultors a través dels vivers. Es va tractar d’un programa totalment innovador per al seu temps, ja que va ser la primera iniciativa a escala mundial a aplicar tècniques de cultiu *in vitro* per a aconseguir plantes lliures de patògens en una espècie fruitera.

Des de llavors s’han comercialitzat prop de 200 milions de plançons certificats i s’ha transformat per complet el panorama varietal espanyol. “Els beneficis són inqüestionables —ha explicat Tena—, ja que disposem d’una col·lecció de germoplasma de més de 800 genotips de cítrics sans, amb genotips essencials per a programes de millora genètica i altres àrees d’investigació. Les plantes sanes són entre un 10 i un 25 % més productives, i la fruita és de millor qualitat. A més, s’ha controlat la dispersió de malalties locals i s’ha evitat l’entrada de malalties de quarantena”.

Fecha: 13/11/2025