## El Museu de Belles Arts de València presenta la programació d’exposicions temporals per a 2026

*** Quatre propostes abordaran l’obra de Rubens i de Palomino, l’art contemporani del MuBAV i la figura de Maria Magdalena**

El Museu de Belles Arts de València (MuBAV) ha presentat la seua programació d’exposicions per al pròxim any 2026 amb quatre propostes expositives que comprendran un ampli arc cronològic que va des de l’últim quart del segle XVI fins a la segona mitat del segle XX.

Estes mostres porten per títol ‘Temps moderns. La col·lecció contemporània del Museu de Belles Arts de València’, ‘Antonio Palomino i la tardor del Barroc’, ‘Rubens. La gestació d’un geni’ i ‘Magdalena. Ni santa ni pecadora’.

La programació ha sigut presentada per la secretària autonòmica de Cultura, Marta Alonso, i el director del Museu de Belles Arts, Pablo González Tornel, qui ha donat els detalls de les quatre exposicions temporals que es mostraran en el centre artístic en 2026.

Marta Alonso ha assenyalat en la seua intervenció que el Museu de Belles Arts “continua avançant cap a l’excel·lència amb propostes de profund calat nacional i internacional. La fortalesa d’esta programació és combinar la riquesa de les col·leccions del Museu amb els excel·lents préstecs de les principals institucions europees”, ha subratllat la secretària autonòmica.

Per la seua banda, el director del Museu de Belles Arts de València ha indicat que la programació expositiva de 2026 “situa el Belles Arts en la primera línia internacional sense oblidar les seues arrels en la ciutat de València”. El director del museu ha incidit en el fet que “Palomino connecta amb Sant Joan del Mercat, els Desemparats o Sant Nicolau, mentres que Rubens enllaça amb el millor Barroc europeu”.

“En 2026 l’avantguarda contemporània conviurà en el Belles Arts amb obres mestres d’Artemísia Gentileschi, Pedro de Mena o Josep de Ribera”, ha afirmat González Tornel.

La primera proposta expositiva del Belles Arts per a 2026, ‘Temps moderns. La col·lecció contemporània del Museu de Belles Arts de València’ (10 de març - 31 de maig), proposa un viatge a través de la pintura valenciana o vinculada amb València des de la dècada dels anys quaranta als setanta del segle XX.

Coordinada per Pablo González Tornel, ‘Temps moderns’ se centra en cinquanta obres de la col·lecció del MuBAV, creacions de la generació artística sorgida de la Guerra Civil Espanyola a través d’una sèrie de personalitats de primer orde, com Eusebio Sempere, Equipo Crónica, Juana Francés, Manuel Hernández Mompó o Jacinta Gil, entre altres, que personifiquen l’evolució de les arts en l’Espanya del segle XX.

Del 18 de juny al 20 de setembre, el Museu de Belles Arts acollirà ‘Antonio Palomino i la tardor del Barroc ‘, comissariada per l’historiador de l’art José Riello (Universitat Complutense de Madrid), que analitza la figura d’este pintor i tractadista cordovés, autor dels programes decoratius de l’església parroquial de Sant Joan del Mercat i de la Basílica de la Mare de Déu dels Desemparats durant la seua estada a València entre 1699 i 1704.

Amb motiu del tercer centenari de la publicació del segon volum del seu tractat *Museo pictórico y escala óptica* (1715-1724), esta és la primera exposició monogràfica dedicada a l’obra de Palomino i ho fa en tota la seua complexitat, perquè en ella es combinen pintures, dibuixos i estampes, producció literària i teoria pictòrica.

La part central de l’any (2 de juliol - 4 d’octubre) l’ocuparà la mostra ‘Rubens. La gestació d’un geni’, que està comissariada per Ana Diéguez-Rodríguez, historiadora de l’art i directora de l’Institut Moll-Centre d’Investigació de Pintura Flamenca, a Madrid.

La genialitat de Rubens no va aparéixer del no-res, sinó que es va anar forjant a poc a poc. El seu talent era innat, però sense un ambient que el propiciara i un context que l’estimulara poc es podia fer, excepte convertir-se en un artista destre. Rubens va arribar a ser Rubens per una sèrie de circumstàncies i d’actors que es van creuar en el seu camí que esta exposició vol destacar.

L’exposició comprendrà des de l’ambient que el mestre flamenc va viure i va respirar a Anvers en l’últim quart del segle XVI, fins a 1621, any de la defunció de l’arxiduc Albert d’Àustria, i el començament d’una nova etapa política a Flandes. És en este marc en el qual es presentarà l’obra de Rubens i els seus coetanis.

Les propostes expositives del MuBAV per a 2026 es tancaran amb ‘Magdalena. Ni santa ni pecadora’ (29 d’octubre - 14 de febrer 2027), que proposa una reflexió sobre els rols assignats a la dona en la història de les arts visuals a través d’una figura fonamental en la pintura i l’escultura occidentals, Maria Magdalena.

En la Magdalena es van fusionar en una sola persona les imatges antagòniques de Lilith i de la Mare de Déu. La dona capaç de condemnar la humanitat per la seua sexualitat i la que, renunciant a la seua pròpia essència física, va ser proposada com a model cristià. Amb Magdalena, la bellesa va poder ser expressió dels instints més bàsics per a després transformar-se en una manifestació de la perfecció més absoluta.

D’altra banda, Maria Magdalena va resultar no ser un nom més del santoral i el personatge es va resistir a ser encasellat dins dels cànons del que altres consideraven correcte. Es va convertir, a través de la seua imatge, en la mostra visible que es podia ser molt bella i alhora prescindir dels hòmens.

Comissariada per Pablo González Tornel i amb prop de setanta peces dels principals artistes del Barroc mediterrani, esta exposició permetrà construir un discurs de gran importància i incitar a reflexions que es projecten en el món actual.

Fecha: 16/12/2025