## Professionals dels departaments de salut d’Elx i Torrevieja lideren un estudi sobre soledat no desitjada en majors

*** L’estudi, gestionat per Fisabio, proporciona un mapa d’actius per a la salut d’utilitat per a millorar el benestar de les persones majors
* El mapa d’actius es pot consultar en [saludmaps.com](https://saludmaps.com/)

​​​​​​​**

Professionals del centre de salut d’Altabix, del Departament de Salut d’Elx-Hospital General, han participat en un estudi sobre la soledat no desitjada dels majors i el seu impacte en el sistema sanitari, una investigació desenrotllada juntament amb professionals del Departament de Salut de Torrevieja.

L’estudi ‘La Soledad que duele’, gestionat per Fisabio, té entre els seus objectius buscar ferramentes d’utilitat per a millorar el benestar dels pacients i, en eixe sentit, els professionals han elaborat un mapa d’actius per a la salut que proporciona recursos per a les persones majors.

El mapa es pot consultar en l’enllaç [saludmaps.com](https://saludmaps.com/) i arreplega els recursos que hi ha en la Comunitat en les ciutats d’Elx i Torrevieja i que ajuden al fet que les persones mantinguen la seua salut.

Segons Rosi Cuadrado, infermera del centre de salut d’Altabix i investigadora principal del projecte, este projecte naix “de la inquietud d’un equip d’infermeres i una treballadora social sanitària preocupades pel malestar que senten algunes de les persones majors que viuen a soles sense desitjar-ho”.

Per això, es va realitzar un estudi observacional en el qual es va dividir els participants en dos grups: els qui són altament freqüentadors i els que no ho són, segons el criteri de més de 16 visites anuals a servicis d’Atenció Primària, excloent pacients de nivell 3 de cronicitat.

Les dades arreplegades inclouen variables sociodemogràfiques, fenòmens de l’esfera mental i suport social, avaluats a través d’instruments reconeguts com l’Escala de Soledad ESTE II, que valora la soledat social; l’Escala d’Autoestima de Rosenberg; el Qüestionari Duke-UNC per a suport social percebut; i l’Escala de Valoració Sociofamiliar TSO per a valorar la situació social.

La investigació, desenrotllada al llarg de dos anys, llança diferents resultats d’interés per a l’àmbit professional sanitari i comunitari i obri la via a nous estudis i accions.

Este estudi evidencia la relació entre la hiperfreqüentació de servicis sanitaris i diversos factors de salut mental i suport social en persones majors que viuen a soles. La soledat i la baixa autoestima destaquen com a factors que si s’aborden mitjançant intervencions comunitàries i psicosocials, podrien reduir la càrrega en els servicis de salut.

**Mapa d’actius**

Segons Alexandra Martínez, infermera del centre de salut d’Altabix i investigadora del projecte, part de la investigació se centra en la creació de ferramentes per a les persones majors que incrementen el seu benestar.

Així sorgix la creació del mapa d’actius, per a la realització i l’enfocament dels quals a la població major de 65 anys, “s’han emprat diferents tècniques, previstes en el treball de tipus comunitari que es du a terme en Atenció Primària, com ara passejos per a localitzar recursos i valorar possibles actius, entrevistes, busca bibliogràfica en internet i dinàmiques participatives en grup amb diferents grups estratègics de la comunitat com pacients majors, membres del teixit associatiu local i delegats de barri”, ha explicat Martínez.

Per a la realització del mapa s’ha comptat amb la participació de persones majors i familiars. Així, “per a identificar actius entre els recursos que els presentem usem una dinàmica participativa de la guia XarxaSalut de la Comunitat Valenciana en la qual cada persona identificava els recursos dels quals fa ús personalment, la seua família o amistats, i els col·locava en un mapa de la nostra zona bàsica per a després fer una posada en comú amb l’objectiu que tot grup els coneguera”, ha assegurat Rosi Cuadrado.

“Poder aproximar-nos a una problemàtica d’actualitat com és la soledat no desitjada en persones majors i la seua repercussió en el sistema sanitari, suposa un enriquiment personal i professional. Com a professionals i com a societat estem obligats a afavorir una vida digna i de qualitat també en esta etapa del cicle vital. És per això que estem satisfetes amb el projecte emprés i amb l’experiència que hem viscut gràcies a totes les persones que han participat” han conclòs les infermeres.

En la investigació també han participat María Desireé Paredes, treballadora social sanitària d’Atenció Primària del Departament de Salut de Torrevieja; María José Montesino, infermera d’Atenció Primària del Departament de Salut de Torrevieja; Raquel Berna, infermera d’Atenció Primària del Departament de Salut de Torrevieja, i Alejandro Moya, bioestadístic de l’Hospital General Universitari d’Elx.

Fecha: 05/01/2025